56 
1689. Paličové z dalekých krajin do Čech posláni byli, Prahu, 
Klatovy a jiná města i Březnici zapálili, mimo městských domů, také 
školy, semenarium, které nedávno vystaveno bylo, spálili, i také na 
kollejském kostele v právo velkou věž; skrze velký oheň plech se 
odstoupil a vnitřní trámy a vazbu spálil a kostelu nic neuškodil. 
1689. Páter Matěj Tanner, český provincial, pod titulem bla- 
hoslavené Na nebe vzetí panny Marie bratrstvo latinské vyzvedl, a za 
prvního rektora této congregací domácího mladej pan Přibík z Oujezdu^ 
vyvolen byl. 
1770. Drahota se začíná ; skrze ustavičný deště veliké vlhko bylo,) 
tak obilí na polích shnilo. 
1771. Kněží fary, vrchnosti zámky, lidé bohatí před žebravým 
lidem zavírali. — Ovčí dobytek tuze padal, lid chudý to chcíplé 
jedli; z toho hladu lid umíral tak jako v čas moru. — Farářové ne- 
chtěli chudý lid darmo pochovávat!, mrtvýho přítel musel na funus 
žebrati a faráři zaplatiti, anebo oděv nebo z domu nábytek cokoliv 
bylo, museli od funusu faráři přinésti; a proto taky v noci tajně 
mrtvý těla na hřbitovy snášeli a když jich 8, 10 bylo, hrobař hroby 
udělal, kněz je pokropil a hrobník zahrabal. 
1772. Drahota a hlad veliký ustavičně panuje celý rok. Žid 
Jáchym Popr Březnický ustrnul se nad chudým lidem, daroval břez- 
nickým chudým židům 20 měr rakouských žita, též taky pro chudé 
měšťany březnické 20 měr rakouských žita, to jest 12 strychů, jeden 
ötrych po 10 zl. Že ale chudí lidé málo z té almužny dostali, větším 
dílem bohatí se podělili. Císař Josef II. jezdil po Čechách a spatřil 
tu hroznou bídu, pohnul k pomoci jeho paní mámu císařovnu Marii 
Terezii ; ihned mnoho tisíc strychů žita z Uher do Čech dala přivézti 
pod moc vrchnostem a magistrátům, aby chudým lidem, co kdo po- 
třebovat! bude, na tři leta půjčovali, však ale vrchnosti a magistrá- 
tové to žito větší díl pro sebe nechali a ostatní mezi bohaté a takový 
lidé, který taky ešte svý obilí prodávali, rozdělili, i to žito prodá- 
vali 1 strych po 10 zl. Chudý lid z toho nic nedostal a hlad ukrutný 
trpěti musel. 
* Císařovna Marie Teresia poslala do Čech peníze, aby je vrchnosti 
a magistrátové chudým lidem rozdali, též taky prosa a rejže mnoho 
tisíc strychů poslala, aby to chudým jako almužnu rozdali, ale málo 
co z toho chudý lid dostal, jenom těm komu chtěli dali a ostatní 
si nechali a prodali. Císař Josef II. když to v Čechách spatřil, že 
chudý lid z tý almužny nic nedostal, opět po druhé císařovna almužnu 
do Čech k farářům poslala, peníze, mouku, proso a rejži, aby to 
