m 
knihy a mimo to i ve dvou encyklopedických dílech podal povšechný 
přehled celé soustavy své. V oboru však esthetiky, v širším, Her- 
bartově smyslu tohoto slova, zahrnujícím též ethiku čili praktickou 
filosofii, jen o této poslední nauce pojednal.*) Cokoli v jeho spisech 
se tkne bud všeobecné esthetiky bud specielního uměnosloví, tedy 
právě toho, co obyčejně slovem esthetika čili krasověda se rozumí, 
roztroušeno je na nejrůznějších místech. Úvod „Praktické filosofie" 
podává všeobecný základ esthetických názvů Herbartových, „Lehrbuch 
zur Einleitung in die Philosophie" **) obsahuje ve svém třetím oddílu 
stručnou průpravu ku všeobecné esthetice a také několik kapitol 
knihy „Kurze Encyklopädie der Philosophie aus praktischen Gesichts- 
punkten entworfen" ^^'^j jedná o otázkách esthetických, zejména uměno- 
slovných. Hojnost drobnějších poznámek a úvah nalézáme skoro ve 
všech spisech Herbartových, především arci (mimo vyčtená právě dvě 
díla encyklopedická) ve spisech psychologických!). K tomu konečně 
přichází řada duchaplných aforismů, některé literární kritiky, dopisy 
a t. d. 
Je tudíž patrno, že nejen účel toho, co Herbart psal o věcech 
esthetických, byl velmi nestejný, nýbrž následkem toho i spůsob 
podání. Objem toho však, co nám jeho spisy poskytují v oboru esthe- 
tiky, nikterak není nepatrný; jest alespoň možno, zjednati si z toho 
dosti úplný přehled Herbartových názorů o všech téměř důležitějších 
záhadách esthetických ~~ slabá to náhrada ovšem za soustavné 
dílo větší. 
Škola Herbartova cítila povinnost nezanedbávati déle esthetiku 
ve prospěch filosofie theoretické ; ale různé pokusy, které se směrem 
tím děly, nepřivedly vědu tu o značný krok v před, nýbrž nanejvýš 
k tomu přispěly, že alespoň nej důležitějším zásadám Herbartovým 
dobyto nové půdy. Zásady ty jsou hlavně: Esthetika je docela samo- 
statná, nezávislá nauka vedle filosofie theoretické; ona zkoumá na 
základě evidentních, všeobecně platných soudů esthetických jakožto 
výrazu záliby na hodnotě nebo nelibosti nad nehodnotou předmětů, 
to, co býti má, ne však to co jest, a zahrnuje v sobě nejenom filo- 
*) „Allgemeine praktische Philosophie" a „Analytische Beleuchtung des Natur- 
rechts und der Moral" v osmém, různé menší spisy v devátém svazku sebra- 
ných spisü (J. Fr. Herbarts Sämmtliche Werke, her. v. G. Hartenstein. Leipzig. 
1850—1852.) ;Ví:íí 
**) S. W. I. 
***)s. w. n. -ogiiA, ^* 
t) s. w. V, VI, vn. i - 
