345 
to pod mým svědomím, zeť tak nem', než prostě pro svrchu psané 
příčiny. A což se dotýká přijímání těla a krve Boží, v tom sem 
zrostl i vychován, a že sem tak věřil i vyznával, všemohúcího Boha 
a člověka pravého, a zeť jest to pravá pravda, což jest ráčil pověděti, 
a o to sem mnoho nesnází měl a trpěl vedle strany naší, jenž to 
mnoho dobrých lidí tajno není. Než poněvadž se jest zdálo Rokycanovi 
málo jistoty a pevnosti o té pravdě na čtení Pána Krista míti a pře- 
státí, i potvrdil sobě toho výše nad čtení Kristovo compactáty a těmi 
compactáty se i jiné zavázal ku pokoji a ku poslušenství, také k za- 
chování i srovnání jich všech řádův kostelních kostela Římského, 
kterémuž já také svolil sem držeti, míně i vedle těch compactát 
zůstati, jiné všecky všetečnosti při tom tomu škodlivé pomítaje. 
A jest-li že on nechce svým slibóm dosti učiniti, ale já bohdá míním 
to držeti, ač sem i nesvoloval, bych pak měl na věky arcibiskupem 
nebýti. Pakli dí kdo: Proč pak oněch knězi druhé strany nedotýčeš? 
K tomu takto odpovídám: Poněvadž jest jich Rokycána o to nenaříkal, 
ale učinil s nimi ta compactáta, zavázav k nim všecku naši stranu, 
nevím s nimi oč mluví ti, než zachovati je chci v tom s jich strany, 
i sám se u sebe vedlé týchž compactát. A druhé proto jich nedotýkám 
takové, neb mi v můj ouřad nikdy nesahali, jako mi Rokycána i s svými 
kněžími sahá, mnozí ješto z nich nejsou svěceni než v Čechách od 
kněží pochybných; a to jest dosti k modlářství. A ti tím chtí zbouřiti 
tuto zemi i města proti králi jeho milosti, také proti zprávci i mému 
ouřadu, a jsou-li kteří z nich zlí, totiž z římských kněží, ale mají 
nad sebou větší, kteří je z toho kárati mají. Ale Rokycána sebe ani 
jiných svých kněží i nekněží, nedá žádnému kárati ani komu chtí 
poddáni býti, ale chtěli by všem vůbec rozkazovati a jim aby žádný 
nerozkazoval. 
57. 
Über die Gliederung der Kreideformation in der 
bölimisch-sächsisclien Schweiz. 
(Vorläufige Mittheilung.) 
Vorgetragen vom Docenten Dr. Alfred Slavík am 28. October 1881. 
Seit dem Jahre 1867, in welchem von der geologischen Section 
des böhmischen naturwissenschaftlichen Landesdurchforschungscomité 
