397 
medvěda (Ursus spelaeus) objevené v náplavu řeky Labe neda- 
leko Üjiti, však takový ostatek osamělý v otevřeném nánosu dilu- 
vialním sotva stačí, aby bezpečně stanovila se epocha toho rodu 
v Čechách. Skepsis klade otázku: Snad odjinud byly sem zaplaveny. 
K podobnému nálezu počítám také nález špičáku z jeskyňové 
hyeny v diluvialním štěrku u Hlubočep, *) ač pro periodu jeskyňových 
hyén mluví zřejmě nález lebky ze starých náplavu u Čáslavi.**) 
Zbytky glacialní fauny menších ssavců nalezených v jeskyni u Sud- 
slavic vypsány byly dr. Voldřichem.***) Ostatní prozkoumané jeskyně 
české neobsahovaly v nitru svém žádných památek z periody jesky- 
ňových medvědů. 
Tolik předesláno k mé zprávě o diluvialní fauně jeskyňové 
v okolí Tetínském. — 
Asi půl hodiny cesty od stanice Berounské anebo deset minut 
cesty od Tetína je železniční zářez západní dráhy. Již po delší dobu 
láme se tam (u strážného domku č. 29., kde dřevěný pne se most) 
v silurské etáži F saturační vápenec. Lom dále vniká do chlumnaté 
stráně kryté dobrou prstí lesní. Zajisté byly tu někdy hvozdy hlubší. 
Podél trati znamenati lze po obou stranách řeky Berounky sluje 
skalní. Některé, ku př. ve příkrém úbočí pod sříceninami Tetínskými, 
rozšiřují se ve prostranné jeskyně s hlinitým nánosem, jiné mají 
zpodek z kompaktního vápence. Stěny a stropy jejich potaženy jsou 
slabou vrstvou travertine vou. Tetínskou jeskyni zove lid „turecká 
maštal". V čas válek — vypravuje si lid — ■ ukrývali tam osadníci 
dobytek. Bylo-li v této jeskyni něco nalezeno, není mi známo. Archaeo- 
logická pátrání vykonal tam tuším dr. Berger. 
Však ve zmíněném lomu dělníci přišli na skalní sluj naplněnou 
diluvialní blinou a štěrkem. Otvoru v ní nebylo. Obrysy té dutiny 
jeví se v profilu kolmé stěny skalní. Jak daleko sahá, nelze posud 
stanovití. Teprve až lom dále se prorazí, pokračování její se ukáže. 
Z diluvialního toho nánosu četné kosti byly na den vyneseny a ně- 
které z nich přednostovi trati berounské p. inž. Neumannovi odevzdány. 
Ukázky těch nálezů dostaly se mi jeho přátelskou laskavostí asi před 
třemi měsíci do rukou. V kostech mně zaslaných a našemu ústavu 
darovaných poznal jsem malé i veliké špičáky, jeden řezák a několik 
i*) J. Kořenský: Über den Fund des Eckzahnes von Hyena spelaea in dem 
Diluvialgebilde bei Hlubočep. Sitzungsberichte 1877. 
**) Dr. A. Fric: Über einen Hyenenschädel. Sitzungsberichte 1874. 
***) Diluviale Fauna von Sudslavic. Sitzungsb. der Ak. Wien 1880 a Zasedací 
zprávy král. čes. spol. nauk. 1880 a 1881. 
