l8lO> A^r. Maj. ^mh 107 
jemförelfe med landets olika befkaffenhet. En 
fådan inledning bor innefatta en riktig växt- 
geografi öfver landet, och hör upp] y fas med en 
Bptanilk Chaita^ fom lar et ögODkail; vifar flor- 
leken af de trakter ioai olika växter intaga. 
Deruf bör man kunna fe ha; 11 ilor dei af landet 
är i mer eller aiiiidre mån beboeligt och dug- 
ligt att odla, 
Ingenflädes kan en fådan geograiifl^ be- 
Ikrifning blifva. märkvärdigare än öfver Lapp- 
land^ der förändringarna i vegetationen fke med 
mångdubbelt ftörre häftighet och fynbarhet än 
i mera tempererade länder. Lappfka vegetatio- 
nen går ända till den få kallade fnögränfen el- 
ler ytterfta målet för organilka varelfer, och be- 
bor blott 2 eller 3 tempcratursgrader närmafl 
derintill. Hvarje minikning i temperatur åftad- 
kommer der en högft fynbar förändring på väx«« 
terna; en enda grads aftagande förmår att be- 
röfva landet all fkog eller bringa hela vegeta- 
tionen till ett mofsaktigt utfeende^ och ännu 
en grads minfl^ning borttager äfven den Ma o- 
fullkomliga vegetationen, få att befländiga fnön 
blott återftår. Till få märkliga förändringar fo- 
dras på varma climaters berg åtminftone 3 gån« 
ger ftörre förändring i temperatur. 
Under få flora omlkiften i vegetationens 
Utfeende måfte ockfå växternas inre natur och 
deraf beroende nytta mycket förändras. Ge- 
nom naturens förundransvärda refourcer förmio- 
fkas dock icke deras värde för menfkligheten t 
famma mån, fom deras yttre anfeende^ utan li- 
tenhet 
