18 1 2^ J^^* Mars. 31 
Jag tror bäfla fättet att faftftälla Nomen- 
Claturn beftå deriiti, att icke ändra, eller tilläg- 
ga andra namnändringar, till de föiUt antagna, 
än de fom oundgängligen behöfvas. Men e- 
huru fmå desfa af mig gjorda ändringar eller 
tillägg änn må vara, måfte jag för läfarn för- 
klara deras orfaker, och de theoretifka begrep 
hvarpå de ftödjas. Nomenclaturns föremål böra. 
fot öfrigt upftällas på en gång både naturligt 
och fyftematifkt, hvilket ofta är fvårt, och lik- 
iom allt fyftem, ibland conventionelt. 
Innan jag talar om de vägbara kropparna 
{kall jag anföra något om de ovägbara ämnen, 
I fom vi kalla Electricitet, ljus, värme, och Ma- 
gnetism3 likväl utan att ingå i den frågan om 
desfa ämnen böra kallas materia, kraft eller 
phenomen. Underfökningarne derom , fysfel- 
fätta och hafva fysfelfatt Philofopherne, hvil- 
kas fkarpfinnigafte meningar derom det är li- 
ka fvårt att giltigt bevila, fom att vederlägga 
de efter utfeendet mäfl: orimliga. De uptäck-< 
ter Electrilka Stiapeln föranledt, hafva vifat ofs 
nödvändigheten af upmärkfamhet på Electrici- 
tetens verkningar på Chemilka föreningar, och 
hafva uppenbarat för ofs ett få kraftigt Chemilkt 
agens i Électriciteten , att man börjat ana iden- 
titeten emellan detta och Chemifka affiniteten^ 
och kropparnes olika förhållanden till Electrici- 
tet Ikall hädanefter göra grunden för alla Che- 
milka fyftem. En mängd af törfök, få väl med 
Elexrtrilka Stapeln fom utom defs medverkan, 
önftäide af Volta och DwY, hvilka feoia ut- 
göra en af Chemiens mäft iyfande epoker^ haf- 
va 
