1812, Oct, Nov, Dec. 
2^4 
Det enda fom nu mera fattas i en full- 
komlig kännedom af de med / och F härvid 
beteknade fUnctioner, ar, att finna värdet af 
den med A utmärkta conflanten. Till den än« 
dan återkallom eqvationen ^ F(mAr) -j- 
f^mAOV^. — 1)5 och iåiom i denna m äga r.å- 
got efter bt-hag antagit particukr värde, famt 
beflämmom i enlighet dermed värdet af functio- 
Xierna F(wA^), och /(m Ar) 5 få gifva desfa vär- 
den nödvändigt eqvationer, hvilka federmera 
beftämma värdet af A. Till exempel^ latom m 
vara i= R, hvarigenom mr^^ m tri, och y"* 
K R 
enligt hypothefen === r, fåblifver i ^(A) -f- 
/(A) VC — I), och deraf F(A) = i , famt /( A) = 6y 
det villlfäga, A hlifver gemenfam rot tiii eqva- 
tionerna FCsi) I, och /(z) ===0. Men äfven 
S A, 3 A, 4 A &;c, famt i allmänhet X A (iivareft A. är 
ett huru fom häldftj gifvet helt, affirmatift eller 
negatift tai) äro till desfa eqvationer gemenfam- 
ma rötter^ emedan^ onJi antages =s= A-R^biifver 
fnr^K^ och (t/^) ==: i, följakiteligen 
1 e= F(\A) 4- f(KA) och deraf änd- 
teligen F(A A) =^=1, famt f(K ^) =0> det viil 
fäga, att äfven A. A blifv^r gemenfam rot tilli 
, eqvationerna F(s) = 1, och f(z) =0; hvarföre, 
om på något fatt man kände ett enda tj »nligt 
värde att fubftituera i ftäliet för A, få kunde 
med famma fkäl äfven hvar och en huiu fom 
häidft tagen affirmatif eller n' gatif multipel af 
famma värde i defs iläiie fubitimeras. 
