Systematik und Chorologie der Ariciiden. 
369 
Grönland: Örsted (43, p. 49). 
— »Grönlandiae : Godhavn in litore, recessu maris relicto, et Juliane- 
haat (Amondsen), Ankpadlartok et Omenak prof. 250 org. (0. 
Tobell). (( Malmgren (67, p. 205). 
— »Danmarks Havn 6— 12m.(( Ditlevsen (11, p. 423). 
Island: »Hab. fundo argilloso, limoso velarenos. argill. prof. 1—250 orgyar, 
sat frequens ad Spetsbergiam, Grönlandiam, Islandiam (0. Torell)« 
Malmgren (67, p. 204). 
Davis Straße: »Stations 4 u. 7 Valorous; Holsteinborg Harbour, 
30 fathoms. « Mc Intosh (78, p. 504). 
— »Station 6 Valorous ; 1100 fathoms. « McIntosh (05, p. 47). 
Ostsee. 
Vgl. Möbius (73, p. 107). 
Vgl. Michaelsen (97, p. 149). 
Skagerrack, Kattegat, Sund und Belte. 
S. -Norwegen, Skagerrack: »in limo sinus Feistholm Christiansandens 
rarus. « MIjller, 0. F. (88, p. 22). 
Christianaf jord red Dr0bak. »Taa Exemplarer i sandblandet Leer. « 
Örsted (44, p. 412). 
— — »almindelig paa fiere Steder i Christianiafjorden f. Ex. ved haur- 
kullen, Aasgaarstrand , Dr0bak etc. 20—50 F.« Sars, G. 0. 
(73, p. 40). 
W. -Schweden, Skagerrack: »In Bahusia: multis locis (S. Loven), 
koster (Ljungman et ipse) etc.« Malmgren (67, p. 205), 
W.-Schweden, Kattegat: »Frän 2 fot tili 100 famnars djup har jag 
funnit honom allmän frän kansö tili koster pàsand eller sandblandad 
slambotten. Frän Norge, Santersön, 10 famnars djup, eger jag 
ett stört exemplar samt atokilliga ifran Anholt i Kattegat. Pa 
de större djupen, t. ex. vid. koster, är han dock ganska sällsynt.« 
Malm (74, p. 91). 
Dänemark, Kattegat und Ör es und: »Sat frequens in omnibus maribus 
nostris praecipue in fundo argilloso, circa insulam Ouröe in Issefjord 
et ad litora australia insulae Hoeen in freto Öresund magna multi- 
tudine obvenit. « Örsted (43, p. 37). 
Öresund: »ad oras Scandinaviae e freto Öresund usque ad Waranger.« 
Malmgren (67, p. 205). 
Vgl. auch Michaelsen (97, p. 70 und p. 148). 
