3 
deres Tilværelse er betinget af, at do strax ved Spiringen finde 
passende Næringsplanter. Efter deres Maade at leve paa og evrige 
Forhold kunne de henføres til 3 Klasser. De blege Rodpara- 
si ter mangle Chlorophyl og snylte ligesom de foregaaende paa 
andre Planters underjordiske Organer, deels ligesom hine ved Hjælp 
af vorteformedo Snylterodder, deels ved Hjælp af selve Hovedstænglens 
Basis, der ved Spiringen sætter sig fast paa Næringsplanten. Hertil 
høre Slægterne Orobavche, Lathræa og Monotropa^ ialt 7 Arter. 
Hos Orohanclie og rimeligviis ogsaa hos de andre Arter foregaaer 
Spiringen under Jorden ; iovrigt ere flere Forhold her endnu uop- 
klarede; nogle Botanikere nægte endog, skjondt sikkert med Urette, 
2ii Monotrop a er Parasit. De grønne Stængel par a s iter, derhos 
os kun ere repræsenterede af Viscum, album L., spire paa Grene af 
forskjellige træagtige Planter og sende deres Hovedrod ind gjennem 
Barken til Kambiallaget. De blege Stængelparasiter (vore 
4 discuta - Kiiev) spire paa Jord, men Hovedroden døer strax. bort, 
og Planterne leve ved Hjælp af Snylterødder (Birmlder), der udvikles 
paa Siderne af den slyngende Stængel. — Endnu bemærkedes, 
at den almindelige Antagelse, at flere OrcJiideer, navnlig Neoliia 
nidvs avis Rich., skulde være Parasiter, modsiges bestemt af 
Irmisch , medens Andre antage, at disse Planter ere Parasiter i den 
første Tid efter Spiringen og senere føre et selvstændigt Liv. Flere 
andre Planter, f. Ex. Arterne af Drosera^ Gentiava og Pyrola^ ere 
blevne anseete for Parasiter, uden at denne Anskuelse er bleven 
beviist ved Iagttagelse. 
Dernæst foreviste Prof. Lange en Række Plantearter med di- 
morphe Frugter og Frø. De paagjældende Iagttagelser findes trykte 
i Bot. Tidsskr., I Bd., pag. 12, hvortil derfor henvises. 
2. Den 7de Decbr. 1865. Doc. Didrichsen foreviste en 
Deel morphologiske Præparater, nemlig 
a. En af Cand. Warming fra Brasilien hjemsendt Bignoniacee, 
hvis Blade løbe ud i en Slyngtraad, der paa Spidsen bærer Hæfte- 
organer, som minde om Frøtæer, og ved Hjælp af hvilke Planten 
klattrer. Tilløb til lignende Dannelser findes paa Slyngtraadene af 
flere Leguminoser. En udførlig Sammenstilling af alle herhenhørende 
Fænomener er givet af Darwin (»On the movements and habits of 
climbing plants» i Journal of the Linnean Society, Juni 1865). 
b. ZanmclielUa palustris L., spirende Frugter. Spiringen fore- 
gaaer her paa den Maade, at Nødden aabner sig i to Klapper ved 
Spalter midt imellem Ryg- og Bugsømmen. Analoge Frugtformer 
pleie ellers at spaltes i selve Ryg- og Bugsømmen. 
c. Pelori a - Former af Antirrhinum majus L. og Digitalis pur- 
purea L., begge med regelmæssige istedetfor de normale s^^mmetriske 
Blomster, den første med 6 Ganer og 6 Støvdragere, den sidste med 
mangei)ladet Bæger og 10 Støvdragere. 
1* 
