100 
»en Cypres, der viser sig som den noget udvidede Ende 
»af en lille Green, hvis Blade i Form og Farve kun er lidt 
»forskjellige fra de egentlige Blade og dertil lidt tættere 
»sammentrængte, med Hunraklen af en Fyr, saa vil man see, 
»at medens det hos denne er let at paavise en gradviis 
»Overgang fra de skælagtige (primære) Blade paa Grenen til 
»Dækbladene, er en lignende Forbindelse mellem de primære 
»Blade paa Cypresgrenen og Rakleskjællene iøinefaldende, og 
»man er derfor berettiget til at slutte, at Cupressineernes 
»Rakleskjæl svare til Dækskjællene hos Fyrren og de andre 
» Abietineer.« 
III. 
Det er klart, at naar man vil opstille nye morphologiske 
Kategorier, der skulle danne en Modsætning til ældre, almindeligt 
vedtagne, da maa man først og fremmest gjøre sig Rede for, 
hvilken Betydning disse sidste hidtil have havt. En opmærk- 
som Gjennemlæsning af de foregaaende Citater vil nu ogsaa 
vise, at Prof. Ørsted har indseet Nødvendigheden heraf; den 
Følgeslutning, der har ført ham til den nye Tydning af Gym- 
nospermernes Fruktifikationsorganer, støtter sig nemlig be- 
standig til en Definition af Begrebet »Blomst« , der vel paa 
de forskjellige Steder lyder noget forskjellig, men dog i det 
Væsentlige gaaer ud paa det Samme. Det hedder saaledes: 
»En Blomst er nemlig en Green der er om- 
»dannet paa en egen Maade, har undergaaet en ejendommelig 
»Metamorphose; som alle andre Grene fremkommer 
»den altid i Hjørnet af et Blad; dette Blad, som er 
»mindre og af en anden Form end de egentligeBlade, 
»kaldes Blomsterblad eller Dækblad.« (Tidsskr. for pop. 
Fremst. af Naturv., H R., 2 Bd., pag. 129). 
»Til Bloms tens Begreb hører at den er enGreen 
»— altsaa indbefattende baade Stængel- og Bladorganer — , 
') De her og i de følgende Citater udhævede LMtryk 'ere udhævede 
af nærværende Afhandlings Forf. 
