Ill 
ind under en ganske anden og ganske nye Kategori; eller 
ogsaa er Prof. Orsteds Definition af Begrebet Blomst saa 
forkeert som vel muligt. 
Istedetfor at tortsætte vor Undersøgelse paa samme Maade 
som hidtil og derved risikere paany at komme til at staae 
foran det nævnte Enten -Eller, turde det nu være paa Tide 
at gjøre et Skridt videre og gjore selve dette Enten-Eller 
til Gjenstand for vor Betragtning for om muligt at træffe 
det rette Valg. Og enhver tænkende Botaniker vil strax 
skønne, at dette Valg har endeel større Betydning, end det ved 
første Øiekast maaskee synes. Valget har jo nemlig ikke 
blot Betydning for de enkelte Tilfælde, hvori vi have stødt 
paa Dilemma et, saa at Sagen skulde være afgjort, naar vi 
have truffet vort Valg med Hensyn til Valmuen , Hørren og 
Rosen. Nei, paa den ene Side af Stregen staae de Prin- 
ciper, som hidtil have dannet Grundlaget for den videnskabe- 
lige Botanik, og som følges af alle besindige Botanikere, og 
paa den anden Side staae de aabenbart heelt nye og aaben- 
bart alt det Bestaaende kuldkastende Quasi-Principer, som 
Prof. Ørsted har fulgt, da han opstillede Definitionen af en 
Blomst. Valget kan vel neppe være tvivlsomt, naar man 
har faaet en saadan Prøve paa Konsekventserne af disse 
Quasi-Principer som den, vi have faaet i det Foregaaende. 
For at klare os Situationen lidt mere og faae et bedre Over- 
blik over den er det imidlertid nødvendigt at slaae ind paa 
en anden Vei, hvad der desuden turde være saameget større 
Anledning til, som det med Rette kan befrygtes, at Prof. 
Ørsted anseer den Methode, vi hidtil have fulgt, for altfor 
meget havebrugs- eller apothekermæssig ' ) ; lad os derfor nu 
tage Sagen ganske videnskabeligt. 
For Enhver, der kjender lidt til Planter, vil det da være 
klart, at den Definition, Prof. Ørsted har fremsat af en 
Blomst, vel kan passe i mange Tilfælde, men at den til Gjen- 
') See Prof. Ørsteds Artikel »Til Publikum « i »Berlingske poli- 
tiîske og Avertissements-Tidende«, 18G7, Nr. 70, 9de Spalte. 
