132 
Det havde fra først af været min Hensigt ogsaa at 
drøfte de mange andre mærkelige, men mere underordnede 
Punkter i Prof. Ørsteds »Beviis« for, at der gives »Blomster- 
planter uden Blomster« , men Taalmodigheden kan ogsaa 
forgaae En, og jeg skal oprigtig tilstaae, at det koster 
Anstrengelse at prøve paa at sætte sig ind i en fra det 
Normale saa afvigende Tankegang. Det, der staaer tilbage 
at imødegaae, bestaaer desuden kun i mindre væsentlige Ting, 
som det ikke vilde lønne sig Umagen at drøfte; det maa 
ansees for tilstrækkeligt at have paaviist det Ubotaniske, 
Ulogiske og overhovedet Meningsløse i Prof. Ørsteds Fore- 
stillinger om Blomster og om Dækblade, da disse to Fore- 
stillinger jo aabenbart danne Knudepunkterne i det hele »Be- 
viis«. Jeg skal derimod foreslaae Læseren til Slutningen at 
see lidt og saa ligefremt som muligt paa de omhandlede 
Organer hos Gymnospermerne for om muligt at komme paa 
det Rene med, om der virkelig er i^nledniug til for deres 
Skyld at opstille nye botaniske Kategorier. 
1) De kvindelige Befrugtningsorgane r hos 
Naaletræerne anseer Prof. Ørsted jo selv for rigtige 
Blomster, og det er derfor ikke nødvendigt nærmere at be- 
tragte dem her. Kun skal jeg bemærke, at de naturligviis 
ikke ere Blomster af de Grunde, som Prof. Ørsted giver 
derfor, men af gode botaniske og logiske Grunde. Mærkeligt 
er det imidlertid, at en Mængde af disse Blomster, f. Ex. 
hos de fleste Arter af Taxfamilien, ifølge Prof. Ørsteds egen 
bekjendte Definition ikke kunne være Blomster, saasom de 
ere endestillede paa kortere eller længere vegetative Grene, 
og saasom Tilstedeværelsen baade af et ørstedsk og af et 
rigtigt Dækblad altsaa er en Umulighed. Og endnu mere 
mærkeligt er det, at Prof. Ørsted selv leilighedsviis angiver, 
at de ere endestillede (f. Ex. i »Erindringsord til Forelæsn. 
over de nat. Fam.«, pag. 35), dog naturligviis uden i mindste 
Maade at blive opmærksom paa Modsigelsen. 
