143 
alba har jeg iagttaget en Gjennemvoxning« »Koglen 
»er aldeles normalt udviklet, naar man undtager, at 
»den kun har ^ af sin normale Længde og at Kogleaxen 
»er forlænget i en kort Green, som bærer faa Blade og 
»i Enden en Knop« «Hvis Endeknoppen det 
»følgende Aar var voxet ud til en Green — hvilket 
»vistnok vilde have fundet Sted, dersom Koglen var bleven 
»siddende paa Træet — , saa vilde man her have et Exem- 
»pel paa en ved Misdannelse fremkaldt Gjennem- 
»voxning, ganske svarende til den, der regelmæssig 
»finder Sted hos Cycas«. Man erindre sig nu, at Koglen 
hos Picea ligesom hos de fleste Abietineer er en Blomster- 
stand, og at Prof. Ørsted selv idelig og idelig har gjentaget 
dette, idet bl. A. hele den Afhandling, hvoraf ovenstaaende 
Citat er laant, væsentlig gaaer ud paa at bevise dette. Man 
erindre sig dernæst, at denne Blomsterstand er dannet af en 
Axe (Kogleaxen), der bærer talrige Skælblade, der tillige ere 
Dækblade, da de hvert i Hjørnet bære en Blomst (Frugtbladet 
med Æggene), hvilket Prof. Ørsted ligeledes idelig har gjentaget. 
Man forestille sig dernæst Kogleaxen forlænget ud over Kog- 
lens Spids og her blive til en vegetativ Green; vi faae da 
det Forhold, at en og samme Axe først bærer en Række 
Dækblade, hver med en Blomst i Hjørnet, dernæst en Række 
vegetative Blade og muligviis atter Dækblade med Blomster; 
det er idetmindste tænkeligt, at man kunde faae to Kogler 
paa en og samme Green. Vi have altsaa med toSætAxer 
at gjøre: Den relative Hovedaxe, af hvilken tillige et Stykke 
er Kogleaxe, og Sideaxerne, der ere omdannede til Blomster. 
Hovedaxens Blade ere alle kjøn sløse; nogle ere 
skælformede og tillige Dækblade, andre ere vegative og 
ere ikke Dækblade. Man erindre sig dernæst, at vi hos 
Cycas kun have een Axe, nemlig den absolute Hovedaxe; 
at denne Hovedaxes Blade afvexlende ere kjønnede 
og kjønsløse; at endvidere intet afBladene ere Dæk- 
blade, eftersom der slet ingen Side axer findes. Og naar 
man erindrer sig alt dette, maa man da ikke forbauses i 
høieste Maade ved at læse, at Prof. Ørsted finder Forholdet 
