153 
forskjellige Free ere spiredygtige, oni de i saa Fald behøve 
ulige lang Tid under iøvrigt lige Forhold for at tilendebringe 
Spiringsprocessen, og om de af dem fremkomne Planter ere 
forskjellige. 
I den citerede Afhandling af Prof. Clos meddeler denne 
nogle Udsædsforsøg, som dog ikke synes at være blevne fort- 
satte længe nok til at kunne betragtes som afgjørende. Han 
udsaaede d. 23de Mai 1856 et ligestort Antal (10) af hvert 
Slags (sorte og brune) Frøe og fandt d. 4de Juni alle de 
brune Frøe fuldt udviklede, medens de sorte endnu ikke havde 
viist Tegn til Spiring. Den botaniske Gartner i Toulouse 
gjentog samme Aar og med lignende Resultat dette Forsøg. 
Næste Aar (1857) udsaaede han d. 21de April 21 Frøe af 
hver Slags og fandt d. 1ste Mai, (da hans Afhandling blev 
nedskreven), at 14 af de guulbrune, men ingen af de sorte 
vare spirede. Her afbrydes imidlertid Beretningen om hans 
Forsøg i denne Retning, og jeg har ikke kunnet linde nogen 
Meddelelse om, hvorvidt disse have været fortsatte i de 
følgende Aar og med hvilken Virkning. Men i de Spørgs- 
raaal, som C. rettede til Congressen i Amsterdam, ud- 
trykker han sig paa følgende Maade: •> toutes les graines (les 
rouges et les noires) renferment un embryon bien conformé, 
mais les dernières seules possèdent la faculté de 
germer'),» og han tilføier derpaa følgende Spørgsmaal: 
»quelle est la cause de cette différence? les graines noires 
ne pourraient elles germer qu' à une époque plus 
ou moins éloignée du moment de leur complète 
formation? « 
Ved at forelægge Congressen det sidste Spørgsmaal til 
Besvarelse synes C. endnu at være i Tvivl om Rigtigheden af 
den i hans første Sætning som ubetinget rigtig fremsatte Paa- 
stand, at kun de guulbrune Frøe ere spiredygtige, idet han 
synes at forudsætte Muligheden af, at ogsaa de sorte kunne 
spire, men kun efter en længere Tids Forløb. Men for- 
inden dette Spørgsmaal om de sorte Frøes Spireevne er 
) De her udhævede Steder ere ikke udhævede i Originaltexten. 
