174 
tæt under Skedens hindeagtige Bladpladerudiment med en 
kølleformet fortykket, til den ene Side noget bøiet Spids. 
Paa hver Side af Midtribben findes tre noget svagere Ribber, 
der foroven løbe bueformet sammen indbyrdes og med Midt- 
ribben, og som ere desto kortere, jo længere de ere fjernede 
fra Midtribben. Endelig findes der en ottende meget kortere 
Ribbe, der til begge Sider forener sig bueformet med de to 
fra Midribben længst fjernede Ribber og hvorved Ribbenettet 
bliver sluttet og danner et sammenhængende Hele rundt om 
Skeden. Midtribben og de syv omtalte svagere Ribber kunne 
kaldes Ho ved ribber ne; foruden disse findes der, som Fig. 
viser, flere længdeløbende Biribber, der udspringe i for- 
skjellig Afstand fra Skederanden imellem to og to af Hoved- 
ribberne, med hvilke de da bestandig ere forbundne ved en 
bueformet Green til hver Side. Baade Hoved- og Biribberne 
fortsætte sig uafbrudt, idet de hist og her udsende Tvær- 
ribber, som rette Linier fra deres Udspring foroven indtil 
Grunden af Skeden, hvoraf følger, at Skeden forneden paa 
Tværsnittet har et større Antal Karbundter end foroven. 
Karbundternes Antal ved Grunden vexler fra 14 til 18, og 
Hovedribbernes Antal foroven fra 8 til 9. Under denne Vexel 
har jeg dog bestandig funden følgende Forhold konstante, saa 
at jeg maa ansee dem for karakteristiske for Arten : 1) Skede- 
mundingens næsten vandrette Afskjæring, der modificeres ved 
det kort tilspidsede Pladerudiment; 2) den i Spidsen køllefor- 
met fortykkede og her til den ene Side noget bøiede Midt- 
ribbe; 3) de tre trappeformigt nedstigende Hovedribber paa 
hver Side af Midtribben; 4) at den Hovedribbe, der staaer 
paa den Side af Midtribben, hvorhen dennes Spids er bøiet, 
er længere fjernet fra Midtribben end den tilsvarende Hoved- 
ribbe paa den anden Side; 5) at den første Biribbe, man 
træffer paa ved at gaae ovenfra nedefter, findes mellem Midt- 
ribben og den omtalte længst fjernede af de to nærmeste 
Hovedribber, den næstfølgende Biribbe derimod i det tilsva- 
rende Rum paa den anden Side af Midtribben, i hvilket Rum 
der dog først findes en høiere stillet Tværribbe. — De syv 
længste Hovedribber synes saaledes altid at være tilstede og 
