178 
dele af liladet. I Reglen er hele den øvrige Deel af Bladet 
hindeagtigt, i ældre Tilstand oftest med en bred brun Bræmme 
langs begge Sider af Ribben; undertiden findes der dog et 
smalt grønt Parti, i hvilket da Ribben er indesluttet. Dæk- 
bladene ere spiralstillede og i Begyndelsen tæt taglagte, hvor- 
ved det 8 — 20 Millim. lange Ax bliver smalt ægformet eller 
teenformet; under Frugtmodningen spærres Dækbladene gjerne 
ud til Siderne af de tykke Frugter, hvorved Axets oprinde- 
lige Form forandres. 
3. Knopperne. 
Ved en Betragtning af Knopperne komme vi tildeels til 
atter at gjennemgaae de samme Organer som ovenfor, da 
Knopperne jo kun ere Plantens forskjellige Dele i ung, uud- 
viklet Tilstand. Da vi i det Foregaaende imidlertid kun have 
beskjæftiget os med Plantens relative Hovedaxer, — Planten 
har jo nemlig den Eiendommelighed tilsyneladende at have to 
saadanne, — faae vi ved Betragtningen af de forskjellige Side- 
knopper Leilighed til at supplere Billedet af Plantens arki- 
tektoniske Sammensætning ved at undersøge Beskaffenheden 
af de forskjellige Sæt Biaxer. 
Gaaer man ud fra, hvad der foreløbigt synes det naturligste, 
at Rodstokken er en Hovedaxe om end maaskee kun en relativ, 
saa danner altsaa Spidsen af Rodstokken Hovedaxens En d e- 
knop eller Terminalknop. Denne Terminalknop har da, 
som i det Foregaaende er viist, den Mærkelighed at være to- 
kløftet, idet den bestaaer af to, oprindeligt omtrent ensdannede, 
paa den indadvendte Side ved det gjensidige Tryk flade Ilalv- 
dele (Tab. I, Fig. 1 , a og b') , af hvilke man ikke kan til- 
kjende nogen Forrangen fremfor den anden; det synes lige- 
frem at være Hovedaxen, der spaltes i to Halvdele af samme 
morphologiske Værdi. De to Terminalknoppers Bygning og frem- 
tidige Bestemmelse er imidlertid, som vi have seet, ganske for- 
skjellig. Den ene, som man kunde kalde den opstigende Ter- 
mi n a Ikn op (Fig. 1, b') dannes udvendigt af et fleerribbet Blad, 
som paa det i Figuren fremstillede Stadium er en lukket Skede 
