210 
af Bastbundter, grønt Parenchym, en Kreds af Karbundter af- 
vexlende med Lakuner, farveløst Parenchym og Overhud uden 
Spaltaabninger. Med Undtagelse af det sidstnævnte Lag, hvortil 
der ifølge Sagens Natur intet Tilsvarende findes paa Skaftet, ere 
alle de øvrige anatomiske Elementer overensstemmende med dem, 
man finder i Skaftet: det farveløse Parenchym svarer til Marven, 
Karbundter afvexle med Lakuner begge Steder, o. s. fr., saa at 
den nedenstaaende Beskrivelse af Skaftet i det Hele taget 
ogsaa gjælder for Skeden. De Afvigelser, der betinges af 
Skedens Bladnatur og Form, ere hovedsagelig følgende: Bladet 
altager jævnt i Tykkelse nedenfra opefter, hvilket hidrører fra, 
at Parenchymmassen formindskes; ovenover Hovedribbernes 
Ombøining (Fig. 12) forsvinder Parenchymet endog aldeles, og 
Bladets først farveløse, senere ofte brune Rand dannes tilsidst 
kun af sirligt sammenføiede Epidermisceller ; henimod Skede- 
mundingen afsmalnes endvidere Bastbundterne og tabe sig om- 
sider ganske, medens Karbundterne med Undtagelse af Midtrib- 
ben allerede ere forsvundne i en større Afstand fra Randen, idet 
de afsluttes med de tidligere omtalte bueformede Anastomoser; 
endelig er der med Hensyn til Lakunerne den Forskjel, at 
disse i Skeden ere mere ensstore og ikke springe frem indenfor 
Karbundterne, en ligefrem Følge af Bladets ringere Tykkelse. 
3. Skaftet og Svøbbladene. 
(Tab. I, Figg. 1 — 3, 8-9 og 13, d, e. Tab. II, Yigg. 18- 19 og 
21—26. Tab. III, Figg. 38—39). 
Et Tværsnit af den øverste Deel af Skaftet (Fig. 21) 
viser følgende Lag: Overhud med Spaltaabninger, en Kreds 
af Bastbundter (n), et Lag af grønt Parenchym, en Kreds af 
Karbundter (k), der afvexler med ligesaamange Lakuner (1), 
samt endelig en Marv, der dannes af det mellem Lakunerne 
værende Cellevæv ; dette sidste er af en dobbelt Natur, nemlig 
deels lodrette Skillevægge (dissepimenta: p), deels vandrette 
Tværvægge (diaphragmata: o, o'). Længdesnittet Fig. 8 
fremstiller i en svagere Forstørrelse den indre Bygning af 
Skaftet (d), der er væsenligt ens helt op til Spidsen. Tvær- 
snittene Figg. 19 og 39 samt Længdesnittene Figg. 18, 26 
