49 
hos Sonchus med flyveap. hos Tragopogon, da finder vi, af 
fnokstrålen hos Sonchus er langt mere let og spinkel i sin 
bygning, mens der samtidig er udviklet dels vinger og dels 
hine kraftige, flercellede, ved topcelle udviklede terminal 
og lateralhår; her sættes ligesom alle sejl til — både klyver 
og topsejl; skalfrugten svæver derfor let hen gennem luften. 
Men jo længer vi stiger ned i rækken (grupperne B og C), 
nærmende os Cineraria, jo bedre finder vi flyveapparatet kon- 
strueret, ja tilsidst er bægerbladet kun at betragte som et 
uhyre mangefliget sejl. Kort sagt : bægerbladet hos Cineraria 
går så fuldstændig op i sin funktion, som det overhoved er 
tænkeligt; selv den svageste luftbølge formår at hæve en 
sådan faldskerm. 
Det er en selvfølge, at i ethvert godt flyveap. er alle cel- 
ler tyndvæggede og luftfyldte; endvidere er det klart, at en- 
hver fnok, der skal tjene som flyveap. i ordets særlige for- 
stand, må beskyttes, indtil den tid kommer, da der er brug 
for den ; derfor finder vi hos alle slægter med en sådan fnok, 
at kurvdækket er omsluttende , idetmindste til frugtmodnin- 
gens tid. 
3. 
Ved at følge den hele række af fnokformer - fra Cir- 
sium arvense ned til Cineraria — vil man ved at betragte 
sagen rent anatomisk modtage to indtryk: a) bægeret hos 
kurvblomsterne synes ifærd med at svinde bort, fremdeles 
b) hvis en sådan reduction fortsættes yderligere i de slægter, 
som den dag idag er forsynede med bæger, vil dette først 
forsvinde hos slægter som Cineraria, Lactuca o. s. v., hvor 
jo bægerbladets en dop hyl enten er helt eller dog tildels 
undertrykt, mens alene dermatogenet har fået en kraf- 
tig uddannelse, — sidst derimod hos slægter som Cnicus , 
Centaurea , Leiicanthemum o. s. v., hvor endophyllet er kraf- 
tigere udviklet, mens hårdan. Kun spiller en ubetydelig eller 
slet ingen rolle. Men dette er en tankeforblændelse ! Jo 
fortrinligere flyveapparat — jo større betydning har bægeret 
Botanisk tidsskrift. Anden række. II. 4 
