59 
2. Indre topcelle, der er en topcelle af 1ste grad, danner 
bægerbladets pierom. Ydre topcelle, der er en topcelle 
af 5te grad, danner bægerbladets dermatogen. 
3. I de kraftigere fnokformer vil det af det apicale væxt- 
punkt udskilte væv udvikle sig lateralt; dette sker ved 
en regelmæssig randlinie, dannet af a) en indre række 
randceller af 1ste grad (pierom) og b) en ydre række 
randceller af 3die grad (dermatogen). 
4. I de kraftigere fnokformer uddannes pleromet ved inter- 
calær væxt (dels tangentiale, dels radiale delinger) til 
a) 1 karbundt og 2) et omgivende grundvæv. I de 
svagere fnokformer udebliver pleromets secundære de- 
linger fuldstændig. 
5. Den forskel, der er mellem et bægerblad, udviklet ved 
1 eneste topcelle, og et bægerblad, udviklet ved en ydre 
og en indre topcelle, udjævnes ved den mest gradvise 
overgang; disse overgange kommer istand på følgende 
måde : indre topcelle standser i væxten før ydre top- 
celle, der fortsætter væxten selvstændig; denne reduction 
af bægerbladets endophyl (pierom) tiltager gradvis gen- 
nem forskellige slægter lige ned til Cineraria, hvor en- 
dophyllet (og altså tillige indre topcelle) fuldstændig e 
forsvundet. 
6. Idet indre topcelle standser i væxten før ydre topcelle, 
går denne over fra 5te grad til 4de grad; men samme 
indre topcelle kan endnu under den videre væxt slå 
over til 3die, derpå til 2den, ja undertiden tilsidst til 
1ste grad. Samme topcelle kan altså gennemløbe i 
streng følgeorden alle de mulige topcellegrader , eller 
med andre ord: samme blads væxtpunkt (oprindelig dan- 
net af en indre topcelle af 1ste grad og en ydre top- 
celle af 5te grad) kan efterhånden antage 5 forskellige 
udviklingsformer, gående over fra højere til lavere form. 
7. Ganske på samme måde kan randlinien gå over fra 
højere til lavere udviklingsform, en overgang der be- 
