61 
Randv œxt: Bladets mediane parti antager efterhånden 
en sådan form, at den (i største delen af sin udstrækning) 
viser et tversnit, begrænset af to convexe linier — en svag 
convex: bugsiden, en stærk convex: rygsiden — ; de to con- 
vexe flader støder sammen i to sidekanter. Langs hver af 
disse udvikles en bremme, der efterhånden tiltager i bredde 
og ruller sig tilbage som en pergamentrulle; disse to brem- 
mer danner hver sin halvdel af bladpladen. De celledelinger, 
hvorved bladpladen kommer istand, kan forfølges med største 
lethed, idet man er istand til af ethvert blad at tage så 
mange og gode tversnit, man vil, og ethvert tversnit, taget 
på en hvilketsomhelst højde og på et hvilketsomhelst udvik- 
lingsstadium, altid viser os det samme billede; nemlig det, jeg 
har fremstillet i den skematiske figur 47 (naturen giver bil- 
ledet med samme skarphed'). Såvel dermatogenet som pe- 
riblemet og pleromet tager del i randvæxten ; pleromet ud- 
vikles ved 1 eneste række randceller af 1ste grad (ta) ; pe- 
riblemet og dermatogenet udvikles hver ved 1 eneste række 
randceller af 3die grad (t2 og ti). Ved at tage tilstrækkelig 
tynde snit vil man aldrig være i tvivl om, hvilken celle i 
dermatogenet, der er randcellen, samt om, på hvilken måde 
den udvikler sig (afskærende segmenter |til højre og venstre 
ved ikke convergerende vægge); hvad pleromet og periblemet 
angår, er ingen fejltagelse mulig. 
Inter c al ær væxt: Vi skal nu følge de 3 forskellige 
vævsystemers videre udvikling ved intercalær væxt, som den 
viser sig ved tversnit: 
Pleromet: dette, der blev udskilt af randlinien som 1 
cellelag (fig. 47 r) , deler sig snart i 2 cellelag, idet hver 
Hvad samtlige de i det folgende anvendte skematiske figurer angår, ma 
jeg udtrykkelig bemærke, at det blot har været mig magtpåliggende at 
fremstille udviklingsgangen tydelig, at jeg derfor ikke har taget det så nøje 
med cellernes antal, ligesom jeg ganske har udeladt secundære delinger ; 
da disse i regelen først optræder i nogen afstand fra den voxende rand- 
linie, vil de skematiske figurer, hvortil der henvises, som oftest være 
endog påfaldende naturtro. 
