73 
togenceller; tæt nedenfor har midtcellen delt sig i 2 — 3 celler, 
stillede i række (tangentialt i forhold til stænglen) ; ved nu at 
fortsætte med tversnit, det ene dybere end det andet, viser sig 
følgende : Den midterste af de 3 rækkestillede celler danner 
et mediant karbundt samt nogle grundvævsceller; imens voxer 
de to sidstillede celler hver ud til sin side, afskærende seg- 
menter bagtil; to på hinanden følgende vægge er paralelle 
o: randcellen er af 1ste grad (skemat. fig. 45 to). Disse la- 
terale endophylpartier uddannes alene til grundvæv. Hver 
segmentcelle deler sig først ved en cellevæg, der løber i ret- 
ning af randcellens væxtretning, senere mere uregelmæssig; 
disse secundære delinger fiilger i begyndelsen hurtig efter, 
senere udebliver de ganske. Samtidig med endophyllets rand- 
væxt vil også dermatogenet udvikle sig i overensstemmelse 
hermed; dette på følgende regelmæssige måde: en af derma- 
togenets randstillede celler voxer som randcelle udad, af- 
skærende segmenter ved ikke convergerende vægge tilhøjre 
og venstre (randcelle af 3die grad, fig. 45 t i, sammenlign 
fig. 40) ; ved dermatogenets 2 randceller dannes således en 
enkelt cellekreds om endophyllet. Såvidt tversnit af unge 
bladspidser (knopskæl og løvblade) ! Men endnu er vi langt 
fra den fulde forståelse af randvæxten; thi dels er der en 
betydelig forskel i randvæxten mellem bladets spidse og den 
større nedre del af bladet; dels er der en ikke ringe forskel 
mellem knopskæl og løvblade. 
Knopskæl: Randvæxten vedvarer meget længe, navnlig 
i de nedre randpartier; vi følger randvæxten som den her 
viser sig ved tversnit. Oprindelig er randlinien bygget som 
fig, 46 viser o : endophyllet udvikles ved en række randceller 
af 2den grad, dermatog. ved en række randceller af 3die grad. 
Under den fortsatte væxt går endophyllets randcelle over til 
1ste grad og standser snart derpå i udviklingen; dermatoge- 
nets randcelle slår samtidig over fra 3die til 2den grad, fort- 
sættende væxten, for endelig tilsidst at slå over til 1ste grad. 
^en hele udviklingsgaug fremstilles figur 49. Det vil ses, at 
randlinien uophørlig har skiftet form, idet den efterhånden har 
