76 
intercalære væxt ved celledeling og straeküing er langt mere 
combineret i løvbladene end i knopskællene. Forøvrigt er der 
ingen grænse mellem løvblade og knopskæl, men en jævn 
overgang. 
Endnu en almindelig bemærkning i anledning af de in- 
tercalære delinger i knopskællene ! under denne er enhver ny 
optrædende væg i dermatogenet paralel med de oprindelige 
sidevægge; fremdeles: hvor endophyllets randvæxt varer længe 
ved, og tillige endophyllets randcelle er gået over fra højere 
til lavere grad, der vil de intercalære delinger enten ganske 
udeblive eller foregå ved vægge, der er paralelle med de op- 
rindelige sidevægge. Derfor vil også cellerne i det af rand- 
linien sidst udskilte væv bevare væsentlig den samme orden, 
hvori de udskiltes. En lignende iagttagelse kan gøres mange 
andre steder. Dette letter meget betydelig studiet af rand- 
væxten, da man derved berettiges til på mange steder at 
drage slutninger af cellernes anordning, som man ellers ikke 
turde vove. 
6. 
Løvbladet hos Cerat opyhUum demersum har flere 
gange været genstand for undersøgelse; dog er der endnu ikke 
givet en i det enkelte gående fremstilling af dets udvikling. De 
nye oplysninger, jeg her kan give, er kun ubetydelige. (Samt- 
lige slutninger er støttede på a) tversnit af stængelens væxt- 
spidse, b) tværsnit af unge blade i forskellig højde; c) umid- 
delbar betragtning dels af dermatogencellernes anordning i 
aim., dels af de nye cellevægges optræden i dermatogenet). 
Umiddelbart eftet bladets dichotomi består bladfligens væxt- 
spidse af et axilt pierom samt 2 omsluttende kapper : derma- 
togen og 1 periblem. PI er om et bliver opefter svagere og 
svagere; tilsidst forsvinder det ganske. Periblemet, der i den 
større nedre del som en regelmæssig kappe, der kun deler 
sig radialt, omgiver pleromet, lukker sig foroven sammen om 
pleromet, idet det bliver til et solidt legeme, der gradvis går 
over i en enkelt cellerække. Dermatogenet i hver bladflig 
