44 
III. 
Fnokkens funktion. 
Jeg skal endelig påvise, hvor nøje overensstemmelse der 
er mellem fnokkens forskellige function på den ene side, 
fnokkens forskellige form og anatomiske bygning på den an- 
den side — samt berøre andre i forbindelse hermed stående 
spørgsmål. 
Det kunde måske synes besynderligt, at jeg i et ellers 
rent anatomisk arbejde indlader mig på undersøgelser tildels 
af en biologisk natur; men jeg ser ikke rettere end, at man 
alene ad den vej kan nå til en dybere forståelse af et og 
samme organs forskellige anatomiske uddannelse. 
1. 
I kurven sidder oftest mange blomster tæt samlede, om- 
givne af kurvdækket. Det første, naturen sørger for, er ved 
hjælp af fnokken at frigøre den enkelte skalfrugt; men dette 
kan ske på meget forskellig vis: 
Cl r stum arven.se: Blomsterlejet er ikke synderlig ud- 
videt; kurvdækket er helt omsluttende og forbliver bestandig 
lukket. Skalfrugterne sidder godt gemte på bunden af den 
grube , kurvdækket danner. Hvordan slipper da skalfrugten 
ud? På følgende meget sindrige måde: Blomsterlejet er tæt 
beklædt med stive, børsteformige avner, der helt omgærder 
hver enkelt skalfrugt, der i spidsen bærer det sammenlukkede 
flyveapparat, fnokken. Vi har tidligere set, hvorledes den 
enkelte fnokstråle næsten hel og holden var bygget af celler 
med meget tynde, dog tillige stive, elastiske vægge, — kun 
at der i dens basis — ved den ydre side - udvikledes et 
væv afkorte, meget tykvæggede celler, ved hvis sammen- 
trækning fnokstrålen blev, lige nede ved grunden, bøjet udad. 
Idet nu således alle kredse af fnokstråler ~ stive og 
elastiske som de er — bøjer sig på engang skermformig udad, 
vil denne skerm presse mod de tæt omgivende børster. Disse 
