11 
dende periblem (fig. 15) ; eller med andre ord: Fnokken dan- 
nes af dermatogen og periblem i forening. 
Hvormange periblemceller tager del i fnokanlægets dan- 
nelse? kun 1 (fig. 15, t); men idet 
denne ene celle skyder sig ud , bliver 
tillige de nærmest omgivende periblem- 
celler ligesom satte i bevægelse med, 
ja deler sig endog; derved ser det 
ud, som om også de tog del i dan- 
nelsen af fnokanlæget. Denne de 
omgivende periblemcellers væxt vil jeg 
foreløbig betragte som en local opsvulmen af den nedre 
væxtzone (hvis indre væxt endnu ikke er afsluttet), idet jeg 
forøvrig henviser til afhandlingens slutning. Den følgende 
udvikling viser, at kun hin ene periblemcelle (t) fortsætter 
væxten og danner, idet den fungerer som initialcelle (indre 
topcelle) hele det indre fnokvæv, Initialcelleus væxtforhold 
er meget simple, nemlig følgende: Den deler sig ved en til- 
nærmelsesvis horizontal væg i to celler, en øvre og en nedre 
(fig. 17); den øvre voxer hurtig ud til den normerede stør- 
relse, deler sig atter ved en tilnærmelsesvis horizontal væg 
osv. ; således dannes ved initialcellens virksomhed en enkelt, 
lodret cellerække (fig. 17). Sæt nu, at de af initial cellen 
affødte celler ikke delte sig vi- 
dere , vilde hele fnokkens indre, 
kun af overhuden omsluttede væv 
dannes af enkelt cellerække ; dette 
finder imidlertid ikke sted ; tvert- 
imod vil den af initialcellen af- 
/ \ / \ fødte celle dele sig idetmindste 
så længe fnokken har en kraftig 
væxt — forholdsvis hurtig; nemlig først ved 1 vertical væg 
(fig. 16) i to celler, — snart derpå atter ved 1 dermed 
paralel væg i 3 celler; disse vægge tager retning ind mod 
blomstens centrale axe, — derfor vil også et længdesnit gen- 
nem det unge kegleformede fnokanlæg — ført tillige gennem 
16 
17 / 
