2 
jeg spare mig det, som der allerede foreligger dygtige ar- 
bejder over compositeblomstens formudvikling af forskellige 
botanikere, til hvis skrifter jeg henviser*). 
Om nogle af de i afhandlingen brugte techniske udtryk 
skal bemærkes: Betegnelserne der m a to gen, periblem og 
pierom ere optagne efter Hanstein (»Scheitelzellgruppe«). 
Betegnelserne hud væv, g rund væv og karbundt an- 
vendes med den af Sachs (Lehrbuch) givne begrebsbestem- 
melse (Hautgewebe, Grundgewebe, Fibro vasalstrange). Ordet 
endophyl er blot en forkortet gengivelse af »bladets indre 
væv« i modsætning til bladets overhud; endophyl omfatter 
såvel den del af det indre bladvæv, der er i meristematisk 
tilstand som den del af samme, der er gået over i hviletil- 
stand. Det er ikke hensigten just at indføre et nyt begreb, 
men blot i en snever vending at få en kort betegnelse for 
en lang. Om ordet hår (hårdannelse, terminalhår, lateral- 
hår o. s. V.) må udtrykkelig bemærkes, .at det ikke sættes 
^ trichom som modsætning til phyllom; ved hår betegnes 
her ganske i almindelighed et hårformigt legeme, dannet af 
et solidt væv o: et hårformigt legeme, der ikke indeholder et 
indre væv med selvstændig udvikling. Om bestemmelsen af 
trichom se afhandlingens slutning! Af andre betegnelser vil 
der i afhandlingen gives tilstrækkelig forklaring. 
^) Duchartre: An. des sc. nat. 2. ser. Bot. (Observations sur quelques 
parties de la fleur dans le Dipsacus etc.). Payer: Organogénie, pi. 131, 
133, 134. Buchenau: Verbandl. d. Senkenb. Gesellsch. pag. 105, 1. 
1854. (Ueber Blüthenentw. etc.). Cramer: Bildungsabweichungen etc. 
Hofmeister: Handbuch, Ister Band, pg. 468. Sachs: Lehrbuch, 2te 
Auflage pag. 467. Ko ebne: Ueber Blüthenentw. bei den Compositen 
1869. 
