84 
den), således f. ex. i det fligede blad. Ved den forskelligste 
kombination af topvæxt, randvæxt og intercalær væxt ud- 
vikles phanerogambladets forskellige former. Kun få pha- 
nerogamblade mangler ganske randvæxt, f. ex. løvbladet hos 
Ceratophyllum . bægerbladet hos Taraxacum, sandsynligvis 
de fleste støvblade o. a.^). 
2. 
Væxtpunktet og væxtliniens bygning. Da jeg 
fuldstændigst kan gøre rede for væxtliniens bygning, vil jeg 
først betragte denne: Væxtlinien (randlinien) kan dels i for- 
skellige blade, dels på forskellige udviklingsstadier af samme 
blad være bygget meget forskellig: 
a) Randlinien dannes af 1 række randceller af 1ste grad 
(tversnit fig. 43). Exempel: sidste udviklingsstadium af 
knopskæl hos Taxus, kurvdækblade hos Antennaria, Gna- 
phaUnm o. fl. andre Compositæ. 
b) Randlinien dannes af 1 række randceller af 2den grad 
(tversnit fig. 44). Exempel: sidste udviklingsstadium af 
bægerbladet hos Silybum^ Sonchus og andre Compos.; sidste 
udviklingsstadium af mange kurvdækblade, løvbladet hos 
Taxus ] næstsidste udviklingsstadium af knopskæl hos 
Taxus. 
c) Randlinien dannes af 2 rækker af randceller, yderste 
række af 3die grad, inderste række af 1ste grad (fig. 45). 
Exempel: første udviklingsstadium af bægerbladet hos 
Silybum, Cirsium, Sonchus; sidste udviklingsstadium af 
løvbladet hos Begonia sempervirens og andre Begonia- 
ceæ, et vist udv. stad. af kurvdækbladet hos Compos, og 
knopskæl hos Taxus. 
d) Randlinien dannes af 2 rækker af randceller, yderste af 
3die grad, inderste af 2den grad (fig. 46). Exempel: 
Første udviklingsstad, af løvbladet hos Begonia fuch- 
sioides, sempervirens o. a. Begoniaceæ; første udvik- 
^) cfr. endvidere Hofmeister: Handbuch Ister Band pg. 521. 
