92 
gyndt i 2det, 3die eller 4de periblemlag og andet sådant; 
hvortil vil man bruge den oplysning? sandsynligvis kan den 
første celledeling til dannelse af bladet begynde i forskellige 
periblemlag på de forskellige punkter af et og samme blads 
bredde, og hvorledes vil man afgøre, om et længdesnit, der 
viser et par celledelinger i én af periblemets celler, netop 
er ført gennem midten? Med andre ord: for at føre det 
videre, som Sanios og Hansteins undersøgelser har bragt for 
dagen, gælder det om at bestemme de enkelte cellede- 
lingers betydning; og her turde det være ret heldigt at 
begynde paa steder, hvor sådant lader sig gøre. 
Specielt hvad spørgsmålet angår, skal jeg gøre følgende 
bemærkninger: 
Hos Cineraria vil 1 eneste af stængelens celler voxe ud 
og danne bægerbladet; denne celle er strax, idet den hæver 
sig ud over stængelens overflade, en topcelle af 4de grad og 
udelukker derved enhver mulighed for, at stængelens indre 
væv tager del med i dannelsen af bægeret. Hos Cirsium og 
Silybum vil ved bægerbladets dannelse dermatogenet hæves 
udelt op af det sig udskydende indre væv; en af dermatoge- 
nets celler vil som topcelle af 5te grad voxe ud og danne 
bægerbladets, dermatogen ; en af de indre celler vil som top- 
celle af 1ste grad danne bægerbladets pierom. 
Ved disse bægerblades dannelse må man mærke sig: 
a) forud for bægerets dannelse går temmelig livlige, mer eller 
mindre uregelmæssige intercalære delinger i stængelen, de- 
linger, der tildels forstyrrer den oprindelige regelmæssighed i 
cellernes anordning (her ser man, hvor liden vægt der kan 
lægges på disse »første« celledelinger!); b) det lader sig 
ikke gøre at aflede det hele væv i bægerbladets grund af bæger- 
bladets væxtpunkt. Dette sidste træder endnu stærkere frem 
ved dannelsen af løvbladene hos Riir-iex, Polygonum, Cirsium 
o, fl., ved hvis dannelse store cellemasser sættes i bevægelse 
(de 2 yderste cellekapper hæves op udelte). At virkelig her 
cellevævspartier i stængelen — udenfor bladets centrale api- 
cale væxtpunkt — tager del med i bladets dannelse, kan 
