116 
begyndelse står et bæger med højere udviklingsgrad og med 
en anden funktion, kortsagt et bæger så »bægerlignende«, som 
man kan ønske sig det^). Men hermed er den sidste virke- 
lige indvending mod fnokkens bladnatur hævet, en indvending, 
der lagde vægt på dette : fnokkens funktion er højst uvæ- 
sentlig, ganske analog med den, der andensteds er overladt 
trichomer. Jeg tør da vel som slutningsresultat slå denne 
sætning fast: fnokken hos kurvblomsterne er et vir- 
keligt bæger -). 
*) Man kan nu enten tænke sig det således , at denne forvandling virkelig 
finder sted (Darwin), og dette synes mig at være naturligst, — eller blot 
således , at man i samme naturlige række vil finde et almindeligt grønt 
bæger — eller hvordan man nu helst vil have det — og et bæger som 
hos Cineraria. Jeg har betegnet dette forhold ved „fnokkens historiske 
udvikling gennem slægterne". Ved som modsætning at betragte den til- 
svarende udvikling af trichomerne hos Compositeerne vil man som højde- 
punkt i udviklingsgraden finde et trichom, udviklet ved 1 topcelle af 4de 
grad (Hieracium) , herfra findes alle mulige overgange til det 1 cellede 
hår (mellem udviklingsgraden af trichomet hos Hieracium og pappus hos 
den samme plante er der et betydeligt spring; se foran!), 
ofr. Hofmeister: Handbuch Ister Bd. pg 46S. Jeg skal ikke indlade mig' 
videre på de forskellige hypotheser, der er fremsat onà fnokkens morfo- 
logiske værdi, men henvise til Koehne, der giver en tro fremstilling af 
dem; dog skal jeg angående den hypothèse, der lader fnokken være „An- 
hangsgebilde'' til 5 undertrykte bægerblade (Buchenau, Koehne o. fl.) bemærke 
følgende: Denne hypothèse, der går ud på, at alle kurvblomster oprindelig 
har haft (og har endnu!) 5 bægerblade, der, lidt efter lidt undertrykte, 
tilsidst er aldeles forsvundne, kun efterladende sig som spor de trichomer, 
der dækkede bladspidserne, — denne hypothèse, siger jeg, er kun en tom 
fantasi, der ikke støtter sig på nogetsomhelst ; ikke engang misdannelser 
taler for den. a) Den forvandling af det oprindelige bæger, man under- 
skyder, behøver man ikke at opstille som en hypothèse, da vi ser den 
lyslevende for os ved at gå fra Cirsium til Cineraria-^ b) Nar fnokken 
hos Cirsium og andre Comp, med hårformig fnok misdannes, kan der 
undertiden på bægerets plads udvikles et meget begrænset antal grønne, 
flade organer; men ved at følge udviklingen viser det sig, at misdan- 
nelsen sker således: alle de nedre fnokstråler undertrykkes (hvor der 
er flere kredse), kun de allerøverste — ofte kun 5 eller 6 — udvikler 
sig til hine organer; med andre ord: hvert bladagtigt organ = 1 hår- 
formig fnokstråle; men dette taler dog vel ikke for, at fnokken er „An- 
hangsgebilde" til 5 undertrykte blade (sammenlign 1ste afsnit II, 2)? For- 
evrigt kan man af en anden grund ikke slutte nogetsomhelst af disse 
misdannelser om den oprindelige bægerform, endnu mindre om tallet; 
