5 
ningspunkt sættes under afstemning på et følgende møde , og at et 
uddrag af den i aften førte diskussion optages i »Botanisk tidsskrift« 
blandt oversigterne over foreningens årlige forhandlinger , går den 
over til dagsordenen u . 
På foreningens årlige generalforsamling den 28de januar 1871 
sattes professor Langes andet afstemningspunkt under forhandling; 
kun vare de to første ord »Forsamlingen fastholder« forandrede til : 
»Foreningen udtaler som sin overbevisning«. Efterat prof. L. havde moti- 
veret sit forslag, sattes dette under afstemning og vedtoges enstemmigt. 
(3. Den 9de februar 1871, Stud. mag. Jacobsen meddelte 
udbyttet af en botanisk undersøgelse af Læsø. (Bestemt 
til optagelse i tidsskriftet.) 
Stud. mag. Sam sø -I^ und holdt dernæst foredrag om : 1) Spi- 
ringen af Biffrarhht it hete)'nf}h}//htm Fr., hvoraf forfatteren har 
givet følgende referat : 
Det på tværs gru bet -rynkede frogeni me omslutter et fro med 
en stor hornagtig frøhvide , hvori den lille svagt buede kim hviler. 
Ved spiringen , der foregår under vandet (dog også i næsten udtør- 
rede grøfter) , strækker den liypokotyle akse sig stærkt , krummer 
sig nedad og trykker derved rodknoppen ned i det bløde mudder: 
kimbladene derimod blive tilbage i »froet« med det iiverv at opsuge 
frøhviden. Enilnu for den hypokot. akse er færdig med at "strække 
sig i længde, begynder den at svulme knudeformig op forneden, 
tæt ovenfor ro(lkno})pen : fra denne knudes nederste parti udvikles 
hurtig en kreds af kraftige rodhår, der straks træder i så nøje 
forbindelse uuh] nanliggende småstene, jordklumper osv., at det ikke 
er muligt at fjaTiie disse partikler uden at sonderrive rodhårene. 
Først nu vokser rodknoppen, dér hidtil var forbleven uforandret, ud 
til en temnielig kraftig hovedrod. Inndlertid har kimbladene passet 
deres dont , at opsuge frøhviden ; dette deres første hverv er endt 
omtrent på den tid , da hovedroden har nået den hypokot. akse i 
længde; frøskal og frøgemme afkastes da, og nu udfolder sig de to 
omvendt æg - lancetformige kimblade, hvis skedeformige stilk j)artier 
forneden forenes til en fælles kort skede, der omslutter kimknopjjen. 
Snart eft^r visner hin kreds af rodhår; dog endnu længe efter kan 
den paavises som en kreds af sortebrune laser, der omkranser 
hovelltoden foroven. 
For ret at forstå det ejendommelige ved spiringen , må man 
gøre sig følgende klart: det modne fro har større vægtfylde end 
vand ; dog ere ikke alle dele af frøet lige tunge ; såvel kimen som 
frøgemme og frøskal har mindre vægtfylde end vand , derimod er 
frøhviden til gengæld meget tungere end vand og tvinger derfor 
det modne frø til at synke til bunds. Ved s])iringen så vi kim- 
bladene blive tilbage i »frøet« for at opsuge frøhviden; denne sidste 
formindskes derfor lidt efter lidt ; men samtidig tiltager kimens vo- 
Imnen betydelig, uden at der sker en tilsvarende forøgelse af vægten ; 
resultatet bliver da, at kimen med samt de tilbageblevne dele af 
