6 
»frøet« efterhånden bliver lettere, og det tidspunkt nærmer .>ig 
stærkt, da vægtfylden vil blive ringere end vandets: hvis den unge 
kimplante ikke inden den tid får sikkert fæste i den lose bund . vil 
den flyde ovenpå og gå til grunde. I dette kritiske øjeblik er det, 
at der hurtig udsendes en kreds af kraftige rodhår, der, bugtende 
sig som slanger, klamre sig fast til småstene, jordklumper o. s.v. og 
derved fæstner den unge i)lante . som vandet truer med at løfte. 
Nu har rodknoppen uforstyrret ro til at udvikle sig; den sæn- 
ker sig dybt i den lose grund ; men , efter at dette er sket , er der 
ikke længer brug for hine rodhår. de visne. Endnu for hoved- 
roden grener sig. bryder 2 birodder frem (1 ad gangen) fra den 
hypokotyle akse> nederste opsmulmede del, tæt ovenfor det sted, 
hvorfra rodhårene udviklede.>: disse 2 forste birodder har almindelig 
en divergens af 18(/', sjældnere kun af 90*^; ofte følger der endnu 
en 3dje og undertiden en 4de rod efter . brydende frem i samme 
højde som de 2 første; i det tilfælde, der er 4, er divergensen mel- 
lem 2 naborttdder iu»jagtig 90*'. Det næste arnested for udvikling 
af birodder er det sted , hvor kimbladene ere fæstede (.sjældnere ud- 
vikles først en lille rod fra nudten af den hypokot. akse) ; det typi- 
ske tal er 2 for hvert kimblad. 
Imidlertid har kimkiioppen lulviklet blade et ellei et : det første 
af disse- blade er dyb( ."Ulelt med tradfonnige afsnit . hvoraf de to 
sideafsnit gærne i spidsen ere tokløvede, men> det midterste er udelt; 
de følgende blade få efterhånden mere kombinerede former. 
Såvel hovedroden som birodderne grene sig livlig. Kndnu skal 
kun tilføjes, at, medejis i alniindelighnd de to kimblade ere fuld- 
kommen ens: omvendt a^g-lancetformige . vil man undertiden finde 
eksemplarer, der kun have ét kimblad af den almindelige torn«, mens 
det andet er tradformigt — altså i form danner overgang til pri- 
mordialbladet : dette er det værd at lægge mærke til. dî» vi jo i 
denne familie have i)lanter med kun 1 kimblad. 
2. Knastdannelse, særlig som den fremtræder ved rodudvik- 
lingen hos TJiiil ictntni jhiviun. (Hestemt til o])tagelse i tidsskriftet). 
7. Den 9de marts, Stud. mag. Samsø-I. und holdt et fore- 
drag om : 1 . Den anatomiske udvikling af rodstokken hos 
Urticd dioecd (bestemt til optagelse i tidsskriftet) , og 2. Om den 
anatomiske grænse mellem den hypokotyle staMigel og 
hovedroden hos dikotyle planter, hvoraf forf. har meddelt følgende 
referat : 
I følge Nägeli skal der iinde.N en væsentlig anatomisk forskel 
mellem den måde , hvorpå stængelen og den måde , hvorpå roden 
udvikler sig hos de højere planter. Det for roden ejendommelige skal 
da navnlig bestå deri, at 1) rodens primære vasalgrupper anlægges 
centripetalt, samt 2) de primære • bastgrupper « anlægges afveks- 
lende med de primære vasalgrupper; endelig 3) dersom der i ro- 
den findes sekundær (tykkelse-) vækst ved en kambialring, da vil 
denne i almindelighed danne parenkym udfor de primære vasalgrupper. 
