11 
enge, bakker, sletter, musedrag, marker, heder, skove, ind- 
søer, aer og strandbredder i rig afveksling. Men disse lo- 
kalforskelligbeder ere ingenlunde ligeligt fordelte over den 
hele landstrækning. Denne udgør omtrent o2 □ mil eller 
tjærdedelen af hele Sjælland, og er noget større end Låland 
02 Falster tilsammen. Efter overflade-forholdene kan Nord- 
ostsjælland deles i 4 partier, nemlig sletten, skovpartiet, 
det s k o V 1 0 s e bakkeparti og Hornsherred. 
1. Sletten. Hele egnen mellem København og Roskilde 
er som bekendt en meget ensformig flad slette uden skov. 
Underlaget i jordbunden er 1 e r (rullestensler) og frugtbar- 
heden stor, så at navnet »Heden«, der kommer igen i »he- 
debodragt«, »Hedehusene« u. s. v., her ma tages i en ganske 
anden end den sædvanlige betydning. For landmanden er 
dette parti det rigeste, men for botanikeren det fattigste, dog 
tindes her enkelte interessante punkter, som Lersøen ved 
København, der er bleven bekendt ved sin rigdom på Pile- 
arter, strandengene ved K al 1 eb ostrand, på hvilke 
ChetiopiKiiaccenie og nogle andre marskplanter ere fremher- 
skende. Dam h us -sø en, hvis dyndede sydbred er voksested 
for flere ualmindelige planter, moserne ved Sengeløse 
og B idstru p ga r d , i hvilke Srhoemts femtgineus og flere 
andre sjældne planter findes. Til dette parti må også hen- 
regnes Amager og Saltholm, på hvilken sidste kalkfor- 
mationen ingen indflydelse udøver på overfladeforholdene eller 
vegetationen ; den mærkeligste plante på Saltholm er Iris 
spurid. Nordgrænsen for sletten kan drages ved en linje 
fra Charlottenlund over Gentofte, Vangede, Hjortespring, Bal- 
lerup, Smørum, Østrup og Gundsømagle til Roskilde-fjord. 
Af vandløb tindes på dette strøg en del. Damhus- 
åen, der har tilløb fra moserne ved Uttersløv, Hjortespring 
og Harrestrup, danner Damhus-søen, og udmunder ved Flaske- 
kroen i Kallebostrand. Store Veile-å kommer fra mose- 
dragene ved Vadsby og Sengeløse, og løber i sydostlig ret- 
fling ud i Køge-bugt. Gundsømagle-å, der kan betragtes 
som en fortsættelse af Jonstrup-å, danner den langstrakte 
