19 
alle de o foregående, idet der tindes flade strækninger uden 
skov som på sletten, større bakkede skovpartier som i skov- 
landet langs Øresund, og nøgne bakkestrøg som i partiet 
øst for Roskilde - tjord. Mod nord er sandet frem- 
herskende, mod syd fremtræder leret. I den nordlige 
del tindes desuden flere steder den såkaldte huljord, 
d. V. s. mosejord, der ved hævning er bleven tør, men dog 
har beholdt sin ejendommelige svampede beskaftenhed. Om 
hævninger bære flere mosestrøg også andre vidnesbyrd, 
f. eks. Hov-mose, i hvilken man ved gravning har fundet 
hele lag af saltvandsmuslinger og snegle. Denne mose er 
nylig blevet mærkelig på en anden måde, idet Schoenus ni- 
gricansy der hidtil kun var bekendt fra Halvøen og Bornholm, 
er fundet her. 
I Hornsherred kan selvfølgelig ikke tindes betydelige 
vandløb eller søer, da vandskællet er tæt ved bægge kyst- 
linjer. Derimod tindes flere skove, af hvilke Nordskoven 
ved Jægerspris er meget anselig, ligesom den også er bleven 
berømt ved sine Kæmpe -Ege. — De andre ere Jægers- 
pris Slotshegn og Færgelunden, hver på sin side af 
Nedre Dråby, Østskov ligefor Eskildsø, Bognæs-skov på 
den lille halvø mellem Gevninge og Roskilde, og Boserup- 
skov ved Bidstrup. 1 Færgelunden vokser Thesium ebrac 
teatum, i Bognæs-skov Allium ursinum i utrolig mængde, 
i Boserilp-skov bl. a. Vicia dumetorum. 
B. VEGETATIONENS ALMINDELIGE KARAKTER. 
Medens Sydsjællands planteverden i det hele meget lig- 
ner Låland-Falsters, og nærmer sig til Fyens, har derimod 
Nordostsjællands en større lighed med Skånes, og nærmer 
sig til Jyllands. Dette er en naturlig følge ikke alene af 
beliggenheden, men også af jordbundsforholdene, og det er 
da navnlig rullestenssandet og klitterne, der her komme i 
betragtning. Mange uopdyrkede bakker og skrænter tindes 
endnu i Nordostsjælland, og dette i forening med de mange 
skove og søer giver den nordostsjællandske flora et rigt og 
2* 
