37 
almindelige enge høre til de almindeligste Græsarter: An- 
thoxanthum odoraturrii Phleiim pratense^ Agrostis vulgaris, 
A. albOf Holcus lanatus , Avena pubescens , A. elatior, 
Briza media, Poa trivialis, P. pratensis, Festuca rubra, F. 
pratensis. Bromus mollis og Cynosurus cristatus^ medens 
Alopecurus pratensis, Avena pratensis, Festuca duriuscula 
og Bromus racemosus ere sjældnere. På dårlige enge (de 
tørvholdige og de høje sandede) findes Nardus stricta, Lolium 
perenne, Agrostis canina. Triodia decumbens, Enodium coeru- 
leum, Festuca ovina. De på besåede enge hyppigst fore- 
kommende græsarter ere: Phlenm pratense, Lolium perenne, 
L. mvltiflorum og Holcus lanatus. Ved grøfterne vokser 
Digraphis arundinacea; hist og her også Calamagrostis neg- 
lecta og Poa fertilis \ i de vådeste lavninger ere Alope- 
curus geniculatus, Glyceria ßnitans og G. plicata almindelige; 
Alopecurus fulvus er ikke sjælden. Aira cæspitosa, som dog 
mere hører til mosevegetationen, er hyppig på lignende loka- 
liteter. 
Halvgræssene vokse kun på de slette enge. Her 
tindes Carex disticha, (J. paradoxa, C. paniculata, C. vulpina, 
C. stell nlata, (J. vulgaris, C. panicea , C. glauca, (J. hirta, 
samt Scirpus Caricis og Eriophorum lafifolium (de øvrige 
Eriophorum - arter høre til mosevegetationen). Af Sivplanter 
optræde især Juncus conglomeratus, J. effusus, J. supinus, J. 
squarrosus, J. compressas, J. himprocarpus, Luzula midtijlora 
og campestris dels på sumpede, dels på høje tørre steder. 
Triglochin palustre er ahn. på våde enge. Orchideerne bi- 
drage ofte væsentligt til at smykke engene; de almindeligste 
arter ere: Orchis Morio, O. mascula, O. majalis, O. incarnata 
og Epipactis palustris, medens Gymnadenia conopsea, Pla- 
tanthera solstitialis og Herminium Monorchis ere sjældnere. Til 
engenes prydelse bidrage også Caltha palustris, der overalt 
på de vådere steder er aim., og TroUius Europeans, der er 
almindelig i de fleste egne, men holder sig til mere tørre lo- 
kaliteter end Caltha. Af andre engplanter kunne nævnes 
Salix repens, der på enkelte steder optræder som et skadeligt 
