274 
kraftigere Stængler, de tæt samlede øvre Ax og Axskjæl- 
lenes brunlige Farve maa den utvivlsomt henføres til C. 
Boenninghauseniana. Ogsaa have Frugterne > efter Hr. 
Zahrtmanns gjentagne Undersøgelse, stedse vist sig at 
være golde. Kun hos nogle enkelte Expl. viser det 
nederste Ax en ringe Grad af Sammensætning, ellers ere 
samtlige Ax enkelte. 
Carex cy yeroides L. Sjæll.: i den udtørrede Skovrød Sø 
i Rudehegn (N. E. Petersen) ! 
C. cæspitosa L. Jyll. : Taastrup Mose og tørvholdige Enge 
ved Tarskov Mølle (Zahrtm. ) ! 
C. trinervis Degl. Slesv.: Marskdige ved Højer (N. E. 
Petersen) ! Kongsmark paa Rømø (Borst) ! 
A nm. Af de talrige Exemplarer, som ere mig meddelte af 
Hr. Borst, fremgaar det, at denne Art, ligesom dens 
Beslægtede (C. vulgaris og stricta paa den ene, C. glauca 
paa den anden Side) optræder under forskj eilige Former, 
til hvis Adskillelse og nøjere Begrænsning fortsat Iagt- 
tagelse paa Voxestedet vil være nødvendig. En af de 
mest iøjnefaldende Former, som jeg foreløbig vil betegne 
med Navnet laxa, afviger især meget betydeligt saavel 
fra Fig. i Fl. Dan. tab. 2665 som fra den fortrinlige Af- 
bildning i Drejers Symb. Caricol. tab. 7 , ved højere 
(8 — 14") og slankere Stængler, længere og slappere 
Blade, flere Hunax (Drejer angiver 2-3, Kunth og Kze. 
indtil 4, jeg har hos denne Form ofte fundet 5), som ere 
længere og indbyrdes fjernere end hos Hovedformen, samt 
ved langt tilspidsede Axskjæl. At Hanaxene, især det 
øverste, henimod Spidsen bære Hunblomster og derved 
blive kølleformede, og at næsten samtlige Hunax i Spid- 
sen bære Hanblomster, synes at være et godt og temme- 
lig constant Kjendetegn for hele Arten, hvorved den ofte 
faar en vis Ligbed med C. Buxbaumii. 
C. limosa L. SI.: Kongsmark paa Rømø (Borst)! 
C. m on tan a L. SI.: Tøvring Krat (Borst)! 
C. digitata L. Bornh.: Vasaaen i 0. Marie Sogn (Borgst.)! 
