39 
Ccardainine am ara L. Anføres af Trevelyan. Vi fandt 
den ikke. 
C. silvatica Link. Temmelig almindelig, dels som ukrud i 
bøer, dels på de nedre hamre. På førstnævnte sted 
bliver den ofte fodhøj. Nogle af de indsamlede eksem- 
plarer nærme sig meget til C. intermedia Horn. 
C. imp'atiens L. Martins (1. c. p. 367) angiver at have 
fnnden den i omegnen af Torshavn. 
x\rabis p et ræa (L.) Lam. «, glabrata og ß, hispida DC. 
Almindelig overalt på fjældene fra omtrent 500' højde, 
især på de grusede rejn. Den glatte og hårede form 
ere omtrent lige hyppige, og den varierer meget i kronens 
størrelse og bladenes indskæring, ligesom den snart har 
lila snart hvide kroner. Cardamine Færoensis [Horn. oec. 
PI. s. 712] er næppe andet end den glatte form af 
Arabis petræa. Også Arabis hispida f. hastulata [Horn. 
oec. PI. H., s. 220], som angives at være funden på Fær- 
øerne af Lyngbye, hører hertil i følge Lyngbye's eksem- 
plarer, som findes i bot. haves samling; et af disse 
eksemplarer udmærker sig ved oprette skulper, som ere 
forsynede med en 1 — 2"' lang frugtstilk ovenfor den i 
spidsen opsvulmede blomsterstilk. 
A. alpina L. Funden på Kunø i en højde af omtrent 2100' 
af Trevelyan. 
Dr ab a in c an a L. Hist og her på alle øerne, især i gjove 
og på stejle hamre. Den hyppigste form er ß s trie ta 
Hartm. 
D. hirta L. [Lindbl.] På højtliggende hamre ved Ejde på 
Østerø, Rejnsatind og Kliverfjæld på Vågø, Hestø. D. 
hirta (Fl. Dan. t. 142) angives allerede af Landt »paa 
Indmarken og ved Byerne« , medens han ikke nævner 
den langt hyppigere D. incana. De eksempl., vi fandt 
af denne meget varierende art, hørte til f. hebecarpa, 
med 2—3'' høje, tæthårede stængler, ægformet-aflange, 
tæt stjærnehårede skulper med tydelig grififel og sædvanlig 
1 stængelblad med 1 — 2 savtænder. 
