DE BOTANISK A FORENINGARNE I SVERIGE, 
ETT HISTORISKT ÜTKAST 
AF 
ALFRED FALCK. 
Facturusne operæ pretium sim — ? 
Redan under medeltiden träfFa vi, om ock svaga, spår 
till de naturvetenskapliga föreningar, sora i vår tid hafva 
vunnit en så stor, en så genomgripande betydelse. Under 
Kalifen Abd Arrah'mân Ill's regering i Cordova (från 912 
til 961) inföll den gyllene perioden for konster och veten- 
skaper i Spanien. Forstå halften af hans regering upptogs 
af lysande krigiska bedrifter, men sedan han sålunda för- 
skaffat sitt rike inre och yttre lugn, egnade han sig dels åt 
storartade byggnadsföretag, dels åt vetenskaper och konster. 
De Stora vid hans hof öppnade sina palatser for lärda 
sammankomster, för .hvilka Kalifen säkerligen icke var frem- 
mande. Så mottes skalder och lärda af alla slag hos Va- 
ziren Abu Amar Ahmad Ben Said, lagkloka och teologer 
hos Qadhin Ibn Zarb och hos kalifens båda lifläkare Isa 
Ben Ish'aq och Abul Qasim Chalof Ben Abbas Azzahrâwî 
plägade astronomer, läkare och naturforskare att samlas. 
Det var dylika, halft tillfälliga, församlingar, som senare 
ledde till stiftandet af de lärda sällskaperna i Tyskland, 
England, Frankrike, Italien, likasom i Sverige. En så glän- 
•sande framgång hade visserligen ej forsamlingarne vid hofvet 
i Cordova, men de hafva i alla fall sin betydelse som en 
länk i utvecklingens kedja och vittna bögt om tidens stora 
vetenskapliga intresse. 
Botanisk tidsskrift. IV. 12 
