178 
Likasom vetenskapernas panyttfödelse i femtonde år- 
hundradet utgick från Italien , så lemnar detta land det 
forstå exemplet på stiftandet af ett uaturvetenskapligt sali- 
skap. Ar 1603 stiftade nämligen Fürst Frederico Cesi i Rom 
den äldsta naturhistoriska forening, som bar namnet Accade- 
wia del lyncei och i sitt vapen forde en lo, som sinnebild af 
skarpsyntheten. Den flyttades senare till Neapel, der den 
snart upplöstes, ett öde, som afven drabbade den 1657 i 
Florens stiftade Åccademia del Cimento. 
I England hade redan under de Cromvellska stridig- 
heterna flera vetenskapernas vänner sedan 1645 brukat 
hvarje vecka sammankomma och denna forening kallades det 
filosofiska kollegiet. Detta lärda privatsällskap fortfor ända 
till 1663, då det, sedan Stuartarne återvunnit tronen, af 
Karl n upphojdes till ett kungligt vetenskapligt sällskap — 
den berömda Boyal Society i London. I Frankrike funnos 
redan i forstå hälften af sjuttonde århundradet flera enskilda 
naturvetenskapliga. samfund, men forst år 1666 stiftade mi- 
nistem Colbert V Académie des scieiices i Paris. 1 Tyskland 
hade Junge 1622 i Rostock grundlagt det forstå sällskap af 
denna art; det upplöstes dock snart till följe af de oroliga 
tiderna. Sedermera sammanträdde åtskilliga läkare i Schwein- 
furth 1652 till ett samfund, som år 1677 af Leopold I upp- 
höjdes till en kejserlig akademi, Academia cæsarea Leopoldino- 
Carolina. Numera egnar den sig endast åt naturforskningen, 
i aldre tider utöfvade den afven en literart-kritisk verk- 
samhet. 
Men dessa samfund sysselsatte sig antingen med alla 
vetenskaper eller åtminstone samtliga grenarne af natur- 
vetenskapen. De första rent botaniska sällskaperna upp- 
kommo i 18de århundradet. Afven här går Italien i spetsen. 
Ar 1717 stiftades nämligen det botaniska sällskapet i Flo- 
rens, som dock forst år 1739 af Kejser Frans I erhöll 
sanktion på sin stiftelse. Harpå följde den botaniska akade- 
mien i Cortona. Vigtigare än dessa blef det botaniska säll- 
skapet i Regensburg, som år 1789 inrättades af Hoppe, Bray 
och Sternberg. Sedan dess har antalet af dylika sällskaper 
