197 
Vetenskaps- och Vitterhets-Samhälle for sig utstakat , vid- 
sträcktare än inom något annat dylikt samfund i Sverige, ty det 
omfattar detsamma, som Vetenskaps - Akademien, Svenska 
Akademien, Vitterhets-, Historie- och Antiquitets-Akademien 
samt Landbruks-Akademien i Stockholm sig emellan fördelat. 
Större stader än Göteborg hade kanske knappast kunnat 
framte tillräckligt många man med nog talang att uppbära 
en sådan uppgift och med nog ledighet att odelade egna sig 
åt densamma. Det kan också vara tvifvelaktigt, om detta 
Samhälle lyckats att füllt tillfredställa de förhoppningar, det 
framkallat, ehuru det onekligen i vissa vetenskaper, serskildt 
zoologien, lemnat arbeten af varaktigt varde. Dock här är 
ej platsen att närmare ingå på denna fråga, vi hafva endast 
att skarskåda, hvad det uträttat i botaniken, och detta är 
onekligen ringa nog. En landskapsflora af Osbeck, några 
beskrifninger och figurer på nya svenska eller utländska 
växter (af Bergius, Montin m. fl.), en » théorie om växternas 
kringspridande på jorden« af P. Holmberger, som alldeles 
icke är någen ny teori, utan behandlar sitt ämne i full- 
komlig öfverensstämmelse med Linnés Philosophia boianica, 
några tillägg oberäknade, se der allt, hvad sällskapets äldsta 
Handlingar (från 1778 — 1788, Vetenskaps-Afdelningen) inne- 
hålla i botanisk väg. Dess Nya Handlingar (från 1808 — 
1822) intéressera oss endast genom Næzéns Flora Stock- 
holmiensis, en ej synnerligen kritisk uppsats på de uti och 
nära omkring Stockholm vildt växande örter. I den nya 
tidsföljd, som begynte med år 1850, finnes intet botaniskt. 
Till den långa tystnad, som sällskapet iakttog från 1822 till 
1850, lära dess klena finanser varit en väsentlig orsak. Ut- 
gifvandet af Bohnsläns fiskar af öfverfältläkaren Hollberg, som 
upptaga 3 — ^5 delen af Nya Handlingar, kostade sällskapet 
1058 Rdr. 40 sk. 8 rundst. bko, utan att man af den köpande 
allmänheten erhöU synnerlig ersättning, hvarigenom dess till- 
gångar i grund medtogos. Numera utgifvas deremot sällskapets 
skrifter ganska raskt. Hittills hafva nio hätten utkommit. 
Sällskapet eger ett museum, stiftadt år 1837, hufvud- 
sakligen genom sedermera Landshöfding C. J. Fåhræi nitiska 
