278 
feste, aus zusammengefallenen Zellen bestehende Haut, welche 
später das Sameneiweiss umkleidet.« 
For så vidt dette forholder sig rigtigt, må de nævnte 
sammenfaldne celler altså medregnes til frøskallen. Denne 
er ikke desto mindre, når man fradrager chalaza og raphe, 
meget tynd, og på grund af dens fine bygning bliver frøets 
overflade næsten glat, eller rettere sagt kun ganske fint 
rynket. 
Førend vi betragte chalaza og raphe, ville vi først hen- 
vende opmærksomheden på den hvidlige kam, som ses på 
det modne frø (se prof. Langes afhandlling tab. II fig. 9). 
Denne er, som allerede Schacht har iagttaget, væsentlig 
dannet af kimsækkens sækformede udbugtning, der er om- 
given af integument-celler. Allerforrest på kammen ses der 
dog på det umodne frø og under mikroskopet tillige på det 
modne en lille fin, tilsidst næsten forsvindende spids (tab. IV 
fig. 1 m). Denne hidrører fra det afsmalnede parti af ægget, 
som ender ved micropyle. Den sækformede udbugtning er 
ifølge Schacht (se prisskriftet pag. 111) hos ægget fyldt med 
saft , i hvilken der især henimod væggen samler sig en 
mængde småkorn. »Zu einer gewissen Zeit,« saaledes fort- 
sætter S., »findet eine lebhafte Saftcirculation statt, die ich 
so glücklich war, 2 mal beobachten zu können; die Ström- 
chen kreuzten sich auf die mannigfachste Weise. Bald aber 
schwindet auch hier die Flüssigkeit, die Aussackung fällt 
indess nicht, wie bei P. palustris, zusammen, zeigt viel- 
mehr auf einem dünnen Längsschnitt das zierlichste ISetz- 
werk tausendfach sich kreuzender Fäden, die als vertrock- 
nete Saftströme die frühere eben beschriebene Saftcirculation 
documentiren.« 
■ På længdesnit af kammen (tab. IV fig. ] s) har jeg 
ikke kunnet se dette nætværk af størknede saftstrømrae, 
hvorimod det er let at iagttage på tværsnit (tab. IV fig. 2 s). 
Den hud, som omgiver nætværket, viser under stærk for 
størrelse spor af sammenfaldne celler, og henimod endosper- 
men findes der på bægge sider et parti tydelige, vandklare 
