279 
celler; bægge dele ere rester af det af den sækformede ud- 
bugtning næsten fortrængte integument. 
Lige bagved kammen findes der en smal, endog under 
svag lupeforstørrelse temmelig utydelig stribe , der er af 
samme farve som kammen , og som endog kan ses på den 
nederste del af den mørke plet i chalaza-enden af frøet. 
Den forreste del af denne stribe er hilum, den bageste del 
er raphe. Ved navlen ses der slet intet spor til frøstrængen; 
denne bliver siddende på frøstolen, og allerede inden frøet 
er modent , er forbindelsen mellem dette og frøstrængen 
meget løs, så at frøet falder af ved den mindste berøring. 
Dette hidrører uden tvivl fra,"* at der i den del af frø- 
strængen, som er nærmest ved frøet, er udviklet et kreds- 
formet parti af tykvæggede celler med store, langstralîte 
porer (tab. IV fig. 4). Nogle af disse celler ses under 
stærkere forstørrelse i tab. IV fig. 5. 
Indenfor denne cellekreds ere frøstrængens celler meget 
tyndvæggede og fyldte med chlorophyl. I den del af frø- 
strængen, som har været nærmest ved frøets chalaza-ende, 
ses et fint karbundt, i hvilket der findes spiralkar. Det er 
afbildet i tab. IV fig. 4 k, medens de grønne celler ikke 
ere gengivne , undtagen i den øverste del af frøstrængen. 
En fortsættelse af dette karbundt er raphe, men i denne 
findes der lige så lidt hos frøet som hos ægget spor til kar; 
den er kun dannet af fine, langstrakte celler, som det er 
vanskeligt at iagttage. 
Der, hvor raphe ender, altså ved selve chalaza, ses der 
på det umodne frø en lys, vorteformet fremragning; denne 
skrumper senere noget ind, bliver mørktfarvet og danner den 
mørkebrune plet på det modne frø (se prof. Langes afhandl, 
tab. II fig. 9). Denne tap er dannet af korte celler, der 
åbenbart tilføre integumentet (tab. IV fig. 1 ch), skønt de 
få samme brune farve, som de store celler i den bageste del 
af kimsækken (c). 
En lignende mørk plet, som den nys omtalte, findes på 
frøet af mange andre Pedicularis-arter, og jeg. antager, at 
