11 
Som Exempler paa Planter med Dækblad anfører Du- 
chartre : Tilia, Salvia Hormimmi og Lavandula Stoechas. 
Det er aabenbart, at Duchartre følger den ældre Op- 
fattelse ! 
Den samme Opfattelse gjøres ogsaa gjældende af 
Schleiden i »Grundzüge d. wissens. Botanik«, 4te Auf- 
lage, 1861, Side 399, 419 og 420. 
Payer i »Elements de botanique», 1857, Side 86 og flg. 
Jussieu i »Botanique«, 1857, Side 224 og flg. 
Kützing i »Grundzüge der philosophischen Botanik«, 
II Bind, 1852, Side 169 og 177. 
Willkomm i »Anleitung zum Studium der wiss. Bo- 
tanik«, 1854, I Bind, Side 309, 316 og 319. 
Alex. Braun i »Das Individuum der Pflanze« (Ab- 
handlungen d. Akademie d. Wissenschaften zu Berlin, 1853) 
og i »Betrachtungen über die Erscheinung der Verjüngung 
in der Natur«, 1851, Side 67. 
Wydler i »Morpholog. Mittheilungen«, Bot. Zeitung 
Nr. 36, 1844. 
De to sidstnævnte udmærkede Morphologer bruge vel 
Betegnelsen »Hochblätter«; men at dette Udtryk netop er 
det samme som Dækblad sees af Dr. Heibergs egne Ord: 
»... at Udtrykket »Dækblad« i det Hele taget bruges i en 
mere udvidet Betydning, svarende til hvad de tydske Bo- 
tanikere kalde »Hochblätter«, altsaa omfattende alle de Blade, 
der staae omkring eller i Nærheden af Blomsterne ovenfor 
de egentlige vegetative Blade«, og det fremgaaer ydermere 
af følgende Sted hos Wydler (I.e.): »Die Hochblätter bilden 
die dritte Blattformation ausserhalb der Blüthe. Es sind 
dies die gewöhnlich sogenannten Bracteen oder Deckblätter«. 
Jeg skal ikke omtale de mange Forfattere, der tilhøre 
en tidligere Periode — de hylde forøvrigt alle den 
ældre Opfattelse — men gaae lige til den videnskabelige 
Botaniks Heros og Fader, Linné, ham der først indførte 
Begrebet »bractea« i Videnskaben. Han er Begrebets Skaber 
og alle Senere have troligt fulgt ham. Jeg skal i denne 
Henseende kun gjøre opmærksom paa det ret mærkelige 
