40 
dem, da de muligen turde være flere, ialfald af de yngre, 
mindre velbekjendte. 
Scopolia atropoides er en fleraarig, mellemeuropæisk Plante 
àf Solaneernes Familie og nærmest beslægtet med Hyos- 
cyamus, til hvilken Slægt den tidligere har været henført 
under Navn af H. Scopolia L. Fra den perennerende 
underjordiske Rodstok udvikler der sig i Løbet af Foraaret 
oprette, urteagtige Aarsskud, der blive omtrent et Spand 
høje, før de forgrene sig, og før der optræder Blomster. 
Vi ville først betragte H o ved stængelen. De nederste af 
dennes Blade ere mere eller mindre rudimentære, og staa paa 
det Trin i Bladets Metamorphose, som de tydske Botanikere 
kalde «Niederblätter»; først henimod Midten af Stængelen 
træfi'es fuldt udviklede, elliptiske Blade, der fra nu af findes 
saavel paa hele den øvrige Del af denne, som paa Grenene, 
idet Dækbladsformationen (Tydskernes «Hochblätter») ganske 
mangler. Hovedstængelens Blade ere alle spredte, saaledes 
at den Spiral, efter hvilken de hyppigst ville vise sig 
ordnede, er y^3^, idet det 14de Blad kommer til at staa 
lodret over det første, og mellem det 6te og 9de, naar man 
tænker sig Spiralen projiceret i en Kreds, saaledes som i 
Fig. 4, Tab. I. Sjeldnere er Spiralen f og endnu sjeldnere |, 
endskjøudt det ved en overfladisk Betragtning maaske 
vil synes Mange , som om denne var den fremherskende. 
Disse tre Bladstillinger afvige iøvrigt ogsaa saa ubetydeligt 
fra hverandre, at der kun behøves en lille Fordrejning af 
Stængelen, *for at den ene kan synes forvandlet til den anden, 
og de kunne betragtes som forskj eilige Udtryk af een og 
samme Grundspiral. Divergentsvinklen mellem to paa hin- 
anden følgende Blade bliver, saavel i det ene som i det andet 
Tilfælde, noget nær den samme (ved Bladstilling 138'^27', 
ved I = 1350 ved | = 144^), og paa et Tversnit af Stængelen 
vil Karstrængenes Kreds hos dem alle vise sig mere eller 
mindre pentagonal. Man maa derfor ogsaa kunne vente, at 
de paa samme Stængel kunne gaa over i hverandre. Noget, 
som ogsaa er almindeligt saavel her som andetsteds i Naturen. 
