42 
Tilfældet, hvor disse, som her, virkelig løbe lodret. Vi vide 
af Nägelis Undersøgelser, at der er Planter, hvor Blad- 
stillingen udvendig og Karstrængenes Ordning indvendig i 
Stængelen ere hinanden i høj Grad ulige, og hvor stor en 
Variation der hersker i dette Punkt. Iberis amara f. Ex. har 
en Bladstilling, der er men alligevel forener hvert Blads 
Karstræng (det modtager her nemlig kun én) sig med det 
5te nedenfor staaende s, efter først at have gjennemløbetlO— 11 
Stængelled. Efter denne lille Digression vende vi tilbage til 
Betragtningen af Scopoliaens Ydre. 
Stængelleddene paa Hovedstængelen have alle omtrent 
samme Længde, undtagen de nederste og de allerøverste, 
der ere kortere. Især gjælder dette de tre øverste, da deres 
Blade ere rykkede saa tæt til hverandre, at de næsten komme 
til at sidde paa samme Højde og blive falsk krandsstillede. 
De to af dem, A og C (see Tab. I, Fig. 1), komme da 
ganske naturligen ifølge Spiralen til at sidde nær ved hin- 
anden, næsten Side om Side (Divergentsvinklen mellem dem 
bliver ca. 72 — 84*^); men man vil dog let, om ikke paa anden 
Maade, saa ved fine, paa hinanden følgende Tversnit finde, 
hvilket der er det øverste (her C), og i Regelen vil dettes 
Bladstilkrand rage lidt ind over det andets. Det tredie Blad 
B staaer paa den modsatte Side af Stængelen, i en Afstand 
fra hver af de to andre, der er lig Spiralens Divergentsvinkel. 
Med disse tre Blade ender tilsyneladende Hovedaxen, og 
nu finder den første Forgrening, en Dichotomi, Sted. I alle 
Stængelens Bladvinkler findes vel Knopper anlagte (see 
Tab. I, ¥\g. 1 t. Ex. ved 9 og Fig. 6), men ingen af dem pleje at 
komme til Udvikling, og i de nederste, saavelsom i endnu 
højere Grad i de øverste Blades Hjørner ere de næsten for- 
svindende. Bladstillingen i disse Knopper (Tab. I, Fig. 6 — 8) 
er følgende: det 1ste og 2det Blad ere stillede tilhøjre og til- 
venstre for Støttebladet, med en omtrentlig Divergentsvinkel 
med dette af 90° (indbyrdes af 180"); 3die Blad vender ind 
mod Hovedaxen og 4de udad. 
Man vil ved at betragte Tegningen let opdage Besynder- 
lighederne ved denne Dichotomi. Mellem Bladene ^A og C 
