44 
af ca. 90^. Bladparreiie staae fremdeles toradet, vexelvis 
vendende til to Sider af Grenene, omtrent efter den Spiral, 
der betegnes ^, saa at det første (E og f), 3die (s, og fa), 5te 
(S3 og f^) osv. o: alle med ulige Nummere betegnede Par 
komme lodret over hverandre, og ligesaa alle «lige» Bladpar 
(sit venia verbo!). Se vi nærmere efter, ville vi altid finde de 
enkelte Blade i hvert Bladpar ulige store og det saaledes, 
at det mindre Blad hos nogle staaer tilvenstre, hos andre 
tilhøjre for det større. 
Paa Fig. 1 , Tab. 1, ere alle de større Blade i Parrene 
betegnede med s (undtagen de to første, der ere mærkede D 
og E), og alle de mindre med f. 
Ved en nøjere Betragtning ville vi ogsaa her kunne op- 
dage en vis Lovmæssighed, den nemlig, at i alle de Bladpar, 
som staa paa samme Stængelside, ville de mindre Blade staa 
f. Ex. tilhøjre for de større, medens de saa i Bladparrene 
paa den modsatte Stængelside staa tilvenstre for dem; 
f, staaer tilhøjre for s, men fo tilvenstre for s. 
Foruden denne mærkelige Bladstilling, der af Systemati- 
kerne er bleven betegnet « folia geminata», «feuilles géminées 
distiques» osv., og som er en hos Solaneerne meget almindelig 
Bladstilling, ville vi, ligesom ved Dichotomien af Hoved- 
stængelen, finde en lateral, langstilket Blomst (»flos extra- 
axillaris») mellem hvert Pars tvende Blade. Ved et nøjere 
Eftersyn vil man dog finde, at den oftest er stillet lidt nær- 
mere ved eller lidt mere indenfor det ene Blad end det andet. 
Da Bladparrene ere stillede i to Rækker, ville Blomsterne selv- 
følgelig ogsaa blive det, ogToradetheden vil her udtale sig endnu 
mere slaaende end ved Bladparrene. Men det vil saa tillige 
ogsaa vise sig, at der ikke finder nogen fuldstændig Modsathed 
Sted (efter Bladstilling man vil blive opmærksom paa, at 
de to Rækker Blomster ikke ere fjernede ligesaa langt fra 
hinanden til den ene Side af Stængelen — til den, hvor de 
mindre Blade findes — , som til den anden. Man kan ogsaa 
udtrykke det saaledes, at Divergentsvinklerne indbyrdes mellem 
de større Blade (s) er større end mellem de mindre (f). Et 
skematisk Rids af Bladstillingen vil gjøre dette fatteligere. Fig. 4, 
