62 
blade. Det synes, at de anlægges samtidigt, thi næsten 
aldrig er der Spor til Størrelsesforskjel mellem dem, dog 
har jeg en enkelt Gang seet det forreste være lidt stærkere 
fremtrædende end det bageste, og ligeledes have paa den 
unge Frugtknude de to frie Læber, der senere omdannedes 
til Arrene og som netop ere disse første Spor af Frugt- 
bladene, en sjelden Gang vist Uligbed i Størrelsen. Frugt- 
bladene høre snart op at voxe særskilt, idet Randene 
forenes, og de følgelig hæve sig som et cylindrisk eller snart 
mere ægdannet hult Legeme frem over Væxtkeglen, der, 
saavidt jeg kan skjønne, ligefrem omdannes til Frøstol; denne 
bliver altsaa at betragte som en Axedannelse. I Fig. 23 sees 
de to Frugtblade tydeligt anlagte i cp. I Fig. 25, hvor den 
unge Frugtknude er gjennemskaaren lodret, sees den til Frøstol 
omdannede Axe betegnet pl., og idet Frugtbladenes Rande 
ved Væxten indtræde i en Forbindelse med Frøstolen, bliver 
Frugtknuden torummet. 
Den først anlagte Del af Støvvejen er de to Ar; derpaa 
udvikles Frugtknuden, og naar den i det Væsentlige er helt 
anlagt, uddannes først Grififelen og Arpapillerne. Der 
findes altsaa sekundære Væxtpunkter og ikke udelukkende 
basilær Væxt. 
Om Æggenes Udvikling tør jeg endnu intet Bestemt 
afgjøre. 
Der fremgaaer altsaa af Foregaaende med Hensyn til 
Blomstens Udvikling Følgende: 
1. De 5 Bægerblade anlægges sukcessivt i en tydelig 
Spiralfølge, og beholde længe en betydelig indbyrdes Størrelses- 
forskjel, som modsvarer Udviklingsgangen. Spiralen er en 
ligefrem Fortsættelse af den, hvorefter de vegetative, til samme 
Axe hørende Blade findes ordnede. Bægerbladene høre hurtigt 
op at voxe adskilte, og hæve sig frem som et Hele, et sam- 
bladet Bæger. Dette Resultat stemmer ganske med Payers 
«conclusions générales» (i «Traité d'organogénie de la fleur»). 
2. Kronbladene komme ligeledes frem sukcessivt, 
dog ikke efter en bestemt udtalt Spiral, men i Retningen 
forfra bagefter; den forreste Side af Blomsten (o: den mod 
