63 
Dækbladet vendende) er gjennemgaaende den fremmeligste i 
Anlæget. De oprindelige, ofte meget betydelige indbyrdes 
Størrelsesforskjelligheder udjævnes ved Væxt. Kronbladene 
udvikle sig først adskilte, senere forenede. 
Denne Kronbladenes sukcessive Fremkomst afviger fra 
den af Payer opstillede Regel for deres Udvikling. I iians 
«Traité d'organogénie« hedder det p. 711: -> Tandis que pour 
les sépales la disposition spirale est presque la loi générale, 
puisqu'elle se rencontre non-seulement dans les fleurs à 
sépales en nombre indéterminé, mais encore dans toutes les 
fleurs dont les sépales sont au nombre de cinq, elle est au 
contraire l'exception pour les pétales, puisqu'elle ne se ren- 
contre dans aucune fleur pentamère, si ce n'est dans les 
Ternstroemia et dans quelques autres plantes du même 
groupe, où j'ai observé que les pétales, bien qu'au nombre 
de cinq, apparaissent successivement sur le réceptacle et sont 
superposés aux sépales. « Det at Kronbladene altsaa, naar 
de ere i begrændset Antal, skulle udvikles simultant, men 
Bægerbladene sukcessivt, lægger han særdeles Vægt paa, og 
han mener endog heri at have et Mærke, hvorved man t. Ex. 
hos Liliaceer og lignende Planter med ensfarvet Blomster- 
dække kan afgjøre, om dette er at betragte som en dobbelt 
Krone eller som Bæger og Krone. Scopolia atropoides synes 
altsaa danne en Undtagelse fra Regelen , dog staaer den 
langtfra ene; hos Trifolium ochroleucum, Parnassia palustris^ 
Reseda odorata o. fl. skeer Udviklingen ligeledes efter en 
Medianlinie og Blomsten anlægges symmetrisk. Man vil baade 
hos Pay er selv træff'e flere Exempler herpaa, og tillige hos 
andre, t. Ex. Buchenau, Eichler, og navnlig have 
Bocquillons Undersøgelser over Verhenaceerne næsten over- 
alt ført til det Resultat, at Udviklingsgangen i Blomsten her, 
fra Kronen af, ikke er spiralförmig, men enten gaaer »d'avant 
en arrière", som hos Scopolia, eller omvendt. 
3. Støvdragerne synes at komme samtidigt frem, 
afvexlende med Kronbladene. De Størrelsesforskjelligheder, 
som iagttages baade meget tidligt og senere i den helt ud- 
