123 
idet deels Stænglernes Retning staaer midt imellem begge , dcels 
Farven af Kronerne kan variere i den største Mangfoldighed (gule, 
brungule, grongule, blaagrønne , blaae og violette) og endelig Bæl- 
lens Form kan variere saaledes, at den staaer midt imellem begge. 
Som saadanne Mellemformer ere opstillede 1) M. media (Pers.) 
DC. (M sativa ß, decolorans Fr.) med nedliggende Stængler, Bæller 
som hos M. sativa,, men bleg- og skidentblaae, ofte guulagtige 
Kroner; 2) M. silvestris Fr. (Maut. 3) med opret Stængel, Bæller 
omtr. som hos M, falcata {\ — 1 Cirkelomgang) og guulagtige eller 
grøngule Kroner med sortgrønne Striber paa Fanen. Man kan paa 
en Lucernemark finde en utallig Mængde Nuancer i de angivne 
Retninger og især iagttager man hyppigt en Forskjellighed i 
Kronens Farve , som næsten kan gjennemløbe alle Regnbuens 
Farver; og denne store Foranderlighed har naturligviis givet Anled- 
ning til en Formodning om Hybriditet, idet man, naar der antoges 
2 oprindelige og vel adskilte Arter, ikke troede paa anden Maade 
at kunne forklare hine Overgangsformers Oprindelse. Af Reichen- 
bach er saaledes opstillet Navnet falcato- sativa som en Betegnelse 
for en hybrid Form, nærmest svarende til den Persoonske M. media. 
Allerede Fries paastaaer dog bestemt om sin M. silvestris, at den ikke 
er hybrid , men antager den snarere for at forholde sig til M. sativa 
som den vildvoxende Rødkløver til den dyrkede Form (T. prat. sati- 
vum). Dr. Ascherson (Fl. der Prov. Brand, p. 139) bemærker, 
at hvorvel hau ikke tor benægte , at der ved Krydsning kan op- 
staae Mellemformer, er dette dog efter hans Mening ikke i Regelen 
Oprindelsen til disse talrige Former, der snart nærme sig mere til 
den ene, snart mere til den anden Art, men at han snarere anseer 
dem som Bindeled mellem 2 nærstaaende og maaskee ikke til- 
strækkeligt adskilte Arter, og han erklærer sig derfor ad theoretisk 
Vei for tilbøielig til den Foi modning, at M. sativa er en ved Dyrkning 
opstaaet extrem Form af M. falcata og at der mellem begge Yder- 
formerne ligge flere andre Mellemstadier. 
Denne Formodning har i den seneste Tid fundet en Bekræf- 
telse ad praktisk Vei, idet Dr. Alefeld (Jahresber. der Pollichia 
1866, p. 119) har paaviist, at M. sativa, som af de Fleste antages 
for at stamme fra Sydeuropa, sandsynligviis der (i Sydfrankrig, 
Spanien o. s. v.) ligesom her kun er en Culturplante , der stundom 
forekommer forvildet, men at den derimod er fundet i stor Mængde 
aldeles vild af Brødrene S chlagintweit i Himalaya, hvor den som 
vild fremviser ligesaa mange Former som her kan iagttages i 
dyrket Tilstand, varierende uden bestemt Grændse lige fra den 
typiske M, sativa til den ægte M. falcata og selv i Former, som 
hidtil ikke ere bemærkede i Europa (f. Ex. med kredsrunde Smaa- 
blade, rosenrøde Kroner o. s. v.). A, søger at godtgjöre Umulig- 
heden af en Krydsbefrugtning derved , at Arret og Støvknapperne 
ere saa tæt indsluttede i Kjolen, at Befrugtning ved en fremmed 
Plante ikke kan tinde Sted og han forkaster derfor Theorien om de 
