128 
INDLEDNING. 
FORM OG BYGNING. 
LØV. Lavernes vegetative Del kaldes Løvet (thailus). 
Det kan være opret (erectus), uden nogen Modsætning mellem 
Over- og Underflade, ens paa alle eller, naar det er fladtrykt, 
paa begge Sider, i Reglen grenet (fruticulosus) , undertiden 
med Alderen hængende (pendulus). Hos andre Arter er 
Løvet bladet (foliaceus), enten opstigende eller fladt udbredt, 
med Underfladen fri, men forskjellig fra Overfladen, i Reglen 
lysere; det bladede Løv kan være lappet (lohatus) , fliget 
f laciniatus ) , s tj e r n e f o rm e t (stellatus) med smalle udstraalende 
Flige. Den tredie og hyppigste Form er det skorpeagtige 
(crustaceus) Løv med hele Underfladen eller den største Del 
deraf fast samnienvoxet med Underlaget; det kan enten være 
ensartet skorpeagtigt (uniformis) , eller fliget i Kanten 
(effiguratus), eller endelig smaaskællet ( squamulosus ) , naar 
det bestaaer af en Mængde utydeligt bladagtige Dele, der ere 
saa smaa og skælagtige, at det hele gjør Indtrykket af en 
Skorpe. De to sidste Slags Løv staa imellem det bladede og det 
skorpeagtige. I saadanne Tilfælde, hvor den ydre Habitus er tvivl- 
som, regne vi Løvet for bladagtigt, naar det har Barklag paa Un- 
derfladen, og for skorpeagtigt, naar Underfladen er uden Barklag. 
Det ensartet, skorpeagtige Løver enten rudret (areolatus), naar 
det er delt i Smaaflader af omtrent samme Form og Størrelse, 
eller sprukket (rimosus), naar det kun har tilfældige, uregel- 
mæssige Revner, eller sammenhængende (contiguus). Hos 
nogle Arter med skorpeagtigt, ringe udviklet Løv er dette i 
Reglen skjult (hijpophlæodes) imellem Barkens eller Vedets 
yderste Lag eller i Stenens smaa Sprækker. Løvets Overflade 
og det bladede Løvs Underflade kan være glat eller besat 
med forskjellige Ujevnheder, saa at den bliver filtet (tomen- 
tosus), fint melet eller pudret (pulverulentns) , eller grynet 
( gramdatus) ; navnlig er det bladede Løvs Underflade ofte besat 
med finere eller grovere Hæftetraade (fihrillae, rhizinae, 
pythmenes). 
