160 
Farve. Frugterne ere sidestillede eller næsten endestillede. 
Sædhusene danne, især paa de trindere Grene, ofte frem- 
staaende lyse eller mørke Vorter. 
R. scopulorum Nyl. Scand. 75; Th. Fr. Arct. 34; Fl. Dan. 
T. 959. 
Paa Stene ved Stranden. Meget almindelig paa Granit- 
klipper paa Bornholm, i de andre Provinser sjelden og uden 
Frugter. Inde i Landet paa Malle Hede ved Løgstør (Th. 
Jensen) og Bonderup ved Aalborg (B.). Former paa Træer ved 
Hammershus (Grønlund) nærme sig overmaade meget til den. 
** Besatte med Hobe af Knopkorn. 
e. farin acea (L.). Med linieformede glatte Flige, som 
i Randen have flade, melede, hvide Hobe af Knopkorn ; bærer 
næsten aldrig Frugter. Ligner ellers calicaris. 
R. calicaris var. faiinacea Nyl. Scand. 77 ; Th. Fr. Arct. 32. 
Paa Træer, sjeldnere paa Ved og Stene. Meget al- 
mindelig; i største Mængde paa Buske og Træer i Halvøens 
Hedeegne. 
f. pollinaria (Ach.). Med brede, bløde og tynde Flige; 
de store, flade, melede, blygraa Hobe af Knopkorn sidde 
oftest i Enden af Fligene, ligesom Frugterne. Den staaer 
ellers i Udseende imellem fastigiata og farinacea. 
R. pollinaria Nyl. Scand. 78; Th. Fr. Arct. 33. 
Paa Træer og Ved, sjeldnere paa Stene. Hist og her. 
g. tinctoria (Schaer.). Med stive, i Enden grenede, 
ofte fingret delte Flige. De sraaa, stærkt konvexe og grynede 
Hobe af Knopkorn sidde henimod Enden af Fligene, ligesom 
de sjelden forekommende Frugter. 
R. polymorpha Nyl. Scand. 76; Th. Fr. Arct. 33; Fl. Dan. 
T. 2507, 2. 
De fleste til denne Underart henførte Former ligne fasti- 
giata eWer pollinaria, fra hvilke de mest adskille sig ved Knop- 
kornene; andre meget forskjelligt udseende Former ligne scopu- 
lorum, fra hvilken de skulde adskilles ved at være mattere og 
mere grubede; dog maa de vistnok nærmere henføres til denne. 
