162 
Løvet er trindt, udvendig blødt og mat, som oftest over 
det hele tæt besat med skjøre grynede eller indskaarne 
Skæl, i de øverste af hvilke Frugterne og Sædhusene dannes; 
ved Grunden findes ofte Cephalodier af en anden P'arve, 
hvilke indeholde Grupper af mørkt blaagrønne Celler. Frug- 
terne ere brune. Sporerne ere uregelmæssigt tenformede eller 
cylindriske, ofte krumme, utydeligt 4-flerrummede, lyse. 
1. ST. PASCH ALE (L.). Løvet stærkt husket -grenet, 
højeligt. 
Løvet er indtil 2 — 3 Tommer højt, opret eller opstigende; 
Grenene ere rødgraa, ofte graafiltede og altid besatte med 
tykke Skæl. Frugternes Rand er undertiden oprindelig af 
Løvets Farve, siden lidt blegere end det rødbrune eller 
mørkbrune Sporelag. Arten deler sig i to Underarter: 
a. coralloides (Fr.). Med meget skjøre, udstaaende, 
fingret grenede, blaagraa Skæl. Hovedgrenene ere nøgne, 
flere udgaaende fra samme Punkt, saa at den i Reglen 
danner buskede Tuer, som ere fast indvoxede i Stenene, 
hvorpaa de sidde. 
St. coralloides Nyl. Scand. 63; Th. Fr. Arct. 142. 
Paa Granit, især i Revnerne. Temmelig sjelden, kraf- 
tigst udviklet i Voldsted Hede ved Aalborg (B.) 
b. tomentosum (Fr.). Med grynede, lidt gulagtigt 
graa Skæl. Grenene ere beklædte med tyk, svampet, aske- 
graa eller rødligt graa Filt; dog trælfes hyppigt alle mulige 
Grader af tættere (Fl. Dan. T. 2571), tyndere eller næsten 
ingen Beklædning, hvilken sidste Tilstand alle nyere For- 
fattere forbeholde Navnet paschale. Grenene ere i Reglen 
mere nedliggende end hos coralloides og sjelden flere sam- 
lede ved Grunden. 
St. paschale et St. tomentosum Nyl. Scand. 64; Th. Fr. Arct. 
143—44. 
Paa stenet og gruset Jord. Hist og her. 
Anm. Medens de fleste Forfattere, som overhovedet udtale 
sig om Arternes Begrænsning, indrømme, at deres tomentosum og 
paschale staa hinanden saa nær, at de ikke altid kunne adskilles, 
indrømmer alene Nylander om coralloides og paschale (Autt.): 
nsaepe confluere videntur«. 
